Vzor citace: BAREŠOVÁ, E., BLÁHOVÁ, I., DOUBEK, P., JANEČEK, B., NEDVÍDEK, L., ŠANDOVÁ, H. Katastrální zákon. Komentář. Praha: Wolters Kluwer, a. s., 2015. 472 s.

Autoři jednotlivých částí:

JUDr. Eva Barešová: § 1 (spolu s Ing. Helenou Šandovou), § 2, § 3, § 6–27, § 51, § 60–68

JUDr. Iveta Bláhová: § 4, § 5, § 28–31, § 33–39, § 57–59

Ing. Pavel Doubek: § 40–46

Ing. Bohumil Janeček: § 52–56

Ing. Lumír Nedvídek: § 47–50

Ing. Helena Šandová: § 1 (spolu s JUDr. Evou Barešovou), § 32

Právní stav publikace je ke dni 24. 10. 2014

© JUDr. Eva Barešová, JUDr. Iveta Bláhová, Ing. Pavel Doubek, Ing. Bohumil Janeček, Ing. Lumír Nedvídek, Ing. Helena Šandová, 2015

ISBN 978-80-7478-703-4 (váz.)

ISBN 978-80-7478-704-1 (e-pub)

SEZNAM POUŽITÝCH ZKRATEK

Právní předpisy

daňový řád – zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád

devizový zákon – zákon č. 219/1995 Sb., devizový zákon

ex. řád – zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád) a o změně dalších zákonů

horní zákon – zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon)

insolvenční zákon – zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon)

jednací řád – vyhláška Ministerstva spravedlnosti České republiky č. 37/1992 Sb., o jednacím řádu pro okresní a krajské soudy

katastrální vyhláška – vyhláška č. 357/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální vyhláška)

katastrální zákon – zákon č. 256/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální zákon)

krajské zřízení – zákon č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení)

lesní zákon – zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon)

Listina – usnesení předsednictva České národní rady č. 2/1993 Sb., o vyhlášení Listiny základních práv a svobod jako součásti ústavního pořádku České republiky

not. řád – zákon České národní rady č. 358/1992 Sb., o notářích a jejich činnosti (notářský řád)

o. s. ř. – zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád

o. z. o. – císařský patent č. 946/1811 Sb. z. s., obecný zákoník občanský

obč. zák. – zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

obecní zřízení – zákon č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení)

s. ř. s. – zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní

spr. řád – zákon č. 500/2004 Sb., správní řád

stavební zákon – zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon)

tr. řád – zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád)

tr. zákoník – zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník

Ústava – ústavní zákon České národní rady č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky

vodní zákon – zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon)

vyhláška č. 31/1995 Sb. – vyhláška Českého úřadu zeměměřického a katastrálního č. 31/1995 Sb., kterou se provádí zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením

vyhláška č. 26/2007 Sb. – vyhláška č. 26/2007 Sb., kterou se provádí zákon č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění pozdějších předpisů, (katastrální vyhláška)

z. m. p. s. – zákon č. 91/2012 Sb., o mezinárodním právu soukromém

z. ř. s. – zákon č. 292/2013 Sb., o zvláštních řízeních soudních

zák. č. 40/1964 Sb. – zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník

zák. č. 344/1992 Sb. – zákon č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon)

zák. č. 300/2008 Sb. – zákon č. 300/2008 Sb., o elektronických úkonech a autorizované konverzi dokumentů

zák. o dani z nemovitých věcí – zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí

zák. o elektronickém podpisu – zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu)

zák. o ověřování – zák. č. 21/2006 Sb., o ověřování shody opisu nebo kopie s listinou a o ověřování pravosti podpisu a o změně některých zákonů (zákon o ověřování)

zák. o veř. rejstřících – zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob

zák. o vlastnictví bytů – zákon č. 72/1994 Sb., kterým se upravují některé spoluvlastnické vztahy k budovám a některé vlastnické vztahy k bytům a nebytovým prostorům a doplňují některé zákony (zákon o vlastnictví bytů)

zák. o zeměměřictví – zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením

živnostenský zákon – zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon)

Ostatní zkratky

BPEJ – bonitované půdně ekologické jednotky

ČÚZK – Český úřad zeměměřický a katastrální

GNSS – globální navigační družicový systém

ISKN – informační systém katastru nemovitostí

ISÚI – informační systém územní identifikace

KS – krajský soud

MS – městský soud

NS – Nejvyšší soud ČR

NSS – Nejvyšší správní soud

RÚIAN – registr územní identifikace, adres a nemovitostí

S-JTSK – souřadnicový systém Jednotné trigonometrické sítě katastrální

ÚS – Ústavní soud

SEZNAM PŘEDPISŮ CITOVANÝCH V KOMENTÁŘI1,2

sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 45/1999 Sb., kterým Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 5. října 1961 byla v Haagu přijata Úmluva o zrušení požadavku ověřování cizích veřejných listin

ústavní zákon č. 100/1960 Sb., Ústava Československé socialistické republiky

ústavní zákon České národní rady č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky

usnesení předsednictva České národní rady č. 2/1993 Sb., o vyhlášení Listiny základních práv a svobod jako součásti ústavního pořádku České republiky

zákon č. 141/1950 Sb., občanský zákoník

zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád

zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád)

zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník

zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní

zákon č. 500/2004 Sb., správní řád

zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

zákon č. 91/2012 Sb., o mezinárodním právu soukromém

nejvyšší patent rakouského císaře Františka I. z 23. 12. 1817, o pozemkové dani

zákon č. 88/1869 ř. z., o upravení daně z pozemků

zákon č. 95/1871 ř. z., o zavedení obecného zákona o pozemkových knihách

zákon č. 92/1874 čes. z. z., o zakládání pozemkových knih a o jejich vnitřním zařízení

zákon č. 83/1883 ř. z., aby zachován byl přehled katastru o dani pozemkové

zákon č. 177/1927 Sb., o pozemkovém katastru a jeho vedení (katastrální zákon)

zákon č. 36/1960 Sb., o územním členění státu

zákon č. 2/1969 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České republiky

zákon č. 46/1971 Sb., o geodézii a kartografii

zákon č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči

zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon)

zákon č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě

zákon č. 200/1990 Sb., o přestupcích

zákon č. 505/1990 Sb., o metrologii

zákon č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických vztahů k půdě a jinému zemědělskému majetku

zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon)

zákon č. 549/1991 Sb., o soudních poplatcích

zákon č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení

zákon č. 17/1992 Sb., o životním prostředí

zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny

zákon č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem

zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu

zákon č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon)

zákon č. 358/1992 Sb., o notářích a jejich činnosti (notářský řád)

zákon č. 359/1992 Sb., o zeměměřických a katastrálních orgánech

zákon č. 72/1994 Sb., kterým se upravují některé spoluvlastnické vztahy k budovám a některé vlastnické vztahy k bytům a nebytovým prostorům a doplňují některé zákony (zákon o vlastnictví bytů)

zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením

zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře

zákon č. 219/1995 Sb., devizový zákon

zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon)

zákon č. 77/1997 Sb., o státním podniku

zákon č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku)

zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

zákon č. 347/1997 Sb., o vytvoření vyšších územních samosprávných celků a o změně ústavního zákona České národní rady č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky

zákon č. 82/1998 Sb., o odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem

zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů

zákon č. 26/2000 Sb., o veřejných dražbách

zákon č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů

zákon č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení)

zákon č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení)

zákon č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze

zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel)

zákon č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích

zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu)

zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů

zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon)

zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád)

zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon)

zákon č. 139/2002 Sb., o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech a o změně zákona č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických vztahů k půdě a jinému zemědělskému majetku, ve znění pozdějších předpisů

zákon č. 279/2003 Sb., o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení a o změně některých zákonů

zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů

zákon č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích

zákon č. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o elektronických komunikacích)

zákon č. 378/2005 Sb., o podpoře výstavby družstevních bytů ze Státního fondu rozvoje bydlení, a o změně zákona č. 190/2004 Sb., o dluhopisech (zákon o podpoře výstavby družstevních bytů)

zákon č. 21/2006 Sb., o ověřování shody opisu nebo kopie s listinou a o ověřování pravosti podpisu a o změně některých zákonů (zákon o ověřování)

zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon)

zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon)

zákon č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění)

zákon č. 300/2008 Sb., o elektronických úkonech a autorizované konverzi dokumentů

zákon č. 111/2009 Sb., o základních registrech

zákon č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a o změně některých zákonů (zákon o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi)

zákon č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů

zákon č. 257/2013 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o katastru nemovitostí

zákon č. 292/2013 Sb., o zvláštních řízeních soudních

zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob

zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí (schváleno usnesením Poslanecké sněmovny č. 379/2013 Sb.)

nařízení vlády č. 370/2004 Sb., o rozsahu a podmínkách použití finančních prostředků k úhradě úvěrů zajištěných Státním fondem rozvoje bydlení

nařízení vlády č. 28/2006 Sb., o podmínkách použití finančních prostředků Státního fondu rozvoje bydlení formou úvěru ke krytí části nákladů spojených s modernizací bytu některými osobami mladšími 36 let

nařízení vlády č. 430/2006 Sb., o stanovení geodetických referenčních systémů a státních mapových děl závazných na území státu a zásadách jejich používání

nařízení vlády č. 333/2009 Sb., o podmínkách použití finančních prostředků Státního fondu rozvoje bydlení ke krytí části nákladů spojených s výstavbou sociálních bytů formou dotace právnickým a fyzickým osobám

nařízení vlády č. 284/2011 Sb., o podmínkách poskytnutí a použití finančních prostředků Státního fondu rozvoje bydlení formou úvěru na podporu výstavby nájemních bytů na území České republiky

vyhláška Ministerstva spravedlnosti České republiky č. 37/1992 Sb., o jednacím řádu pro okresní a krajské soudy

vyhláška č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti

vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby

vyhláška č. 359/2011 Sb., o základním registru územní identifikace, adres a nemovitostí

vyhláška č. 357/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální vyhláška)

vyhláška č. 358/2013 Sb., o poskytování údajů z katastru nemovitostí

vyhláška č. 359/2013 Sb., o stanovení vzoru formuláře pro podání návrhu na zahájení řízení o povolení vkladu

vyhláška č. 441/2013 Sb., k provedení zákona o oceňování majetku (oceňovací vyhláška)

obecně závazná vyhláška č. 55/2000 Sb. hl. m. Prahy, kterou se vydává Statut hlavního města Prahy

sdělení Českého úřadu zeměměřického a katastrálního č. 368/2013 Sb., Seznam katastrálních pracovišť katastrálních úřadů, jejich názvy, sídla a územní obvody, ve kterých vykonávají působnost příslušného katastrálního úřadu k 1. lednu 2014

[1] Předpisy jsou řazeny v pořadí:

– mezinárodní smlouvy,

– ústavní zákony,

– kodexy,

– zákony,

– ostatní právní předpisy.

[2] Není-li uvedeno jinak, jsou všechny předpisy v textu citovány ve znění pozdějších předpisů.

ZÁKON

č. 256/2013 Sb.

ze dne 8. srpna 2013

O KATASTRU NEMOVITOSTÍ (KATASTRÁLNÍ ZÁKON)

Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ

OBECNÁ USTANOVENÍ

§ 1

Katastr nemovitostí

(1) Katastr nemovitostí (dále jen „katastr“) je veřejný seznam, který obsahuje soubor údajů o nemovitých věcech (dále jen „nemovitost“) vymezených tímto zákonem zahrnující jejich soupis, popis, jejich geometrické a polohové určení a zápis práv k těmto nemovitostem.

(2) Katastr je zdrojem informací, které slouží

a) k ochraně práv k nemovitostem, pro účely daní, poplatků a jiných obdobných peněžitých plnění, k ochraně životního prostředí, k ochraně nerostného bohatství, k ochraně zájmů státní památkové péče, pro rozvoj území, k oceňování nemovitostí, pro účely vědecké, hospodářské a statistické,

b) pro tvorbu dalších informačních systémů sloužících k účelům uvedeným v písmenu a).

Z důvodové zprávy:

Charakteristika a účel katastru je převzata z dosavadního § 1 odst. 2 a 3 katastrálního zákona s tím, že je zdůrazněno, že katastr je veřejný seznam, což zvýrazní vazbu na nový občanský zákoník. Drobná úprava se týká zjednodušení v tom smyslu, že ochrana zemědělského půdního fondu a pozemků určených k plnění funkcí lesa je samozřejmou ochranou životního prostředí, a proto není třeba ji zvláště zdůrazňovat. Naproti tomu je zpřesněn pojem týkající se daňové a poplatkové problematiky.

Přehled výkladu:

I. Katastr nemovitostí jako veřejný seznam (1 až 3)

II. Definice katastru nemovitostí (4 až 7)

III. Účel katastru nemovitostí (8 až 29)

I. Katastr nemovitostí jako veřejný seznam

1. Katastr nemovitostí je jedním z veřejných seznamů, které předvídá zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník. Občanský zákoník však ani rámcově nestanoví obsah veřejných seznamů, ani nijak nevymezuje jejich okruh. Když se však mluví o veřejných seznamech, na prvním místě bývá uváděn právě katastr nemovitostí. Z občanského zákoníku lze dovodit, že do veřejného seznamu jsou zapisována věcná práva k věcem, což je předpokladem, aby se s těmito věcmi podléhajícími evidování ve veřejném seznamu dalo bezpečně nakládat a informace o těchto právech byly všem dostupné. Pro veřejné seznamy platí zásada formální a materiální publicity. To je také důvodem, proč někdy bývá zpochybňováno, zda vůbec všechny veřejné seznamy takto pojímané jsou skutečně veřejnými seznamy ve smyslu občanského zákoníku.

2. Některé veřejné seznamy jsou označovány zákony, které nabyly účinnosti před účinností zákona č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, jako rejstříky (dále např. patentový rejstřík podle zákona č. 527/1990 Sb., o vynálezech a zlepšovacích návrzích, letecký rejstřík podle zákona č. 49/1997 Sb., o civilním letectví, námořní rejstřík podle zákona č. 61/2000 Sb., o námořní plavbě, rejstřík průmyslových vzorů podle zákona č. 207/2000 Sb., o ochraně průmyslových vzorů, rejstřík ochranných známek podle zákona č. 441/2003 Sb., o ochranných známkách). Občanský zákoník však rozumí veřejným rejstříkem rejstřík, do kterého se zapisují různé informace o osobách (zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob, upravuje spolkový rejstřík, nadační rejstřík, rejstřík ústavů, rejstřík společenství vlastníků jednotek, obchodní rejstřík a rejstřík obecně prospěšných společností, do kterých se zapisují zákonem stanovené údaje o právnických a fyzických osobách).

3. Katastrální zákon navazuje na zákon č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), kterým byl zřízen katastr nemovitostí České republiky s účinností od 1. 1. 1993, a proto katastrální zákon již nemusí obsahovat ustanovení o zřízení katastru.

II. Definice katastru nemovitostí

4. Katastr nemovitostí jako veřejný seznam je definován prostřednictvím svého obsahu. Jedná se o soubor nemovitých věcí, které katastrální zákon vymezuje v předmětu evidování (§ 3). Pro nemovitou věc se současně zavádí legislativní zkratka „nemovitost“ tak, jak byl tento pojem užíván i v minulosti. Zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, používal jak pojem „nemovitá věc“, tak i „nemovitost“. Použití těchto pojmů bylo nedůsledné a chaotické. Zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, jakož i řada dalších předpisů (např. zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád, zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí) již důsledně užívají pojem „nemovitá věc“. Jedině katastrální zákon však zvolil užívání pojmu „nemovitost“, a to jako legislativní zkratku.

5. Katastr nemovitostí obsahuje soubor údajů o nemovitostech. Vzhledem k tomu, že se zákon nazývá „o katastru nemovitostí“, a nikoliv již „o katastru nemovitostí České republiky“, jako tomu bylo u zákona č. 344/1992 Sb., nevyvolává to již dojem, že by měly být evidovány v katastru nemovitostí všechny nemovitosti existující v České republice. Změna názvu však nebyla vyvolána úmyslem zdůraznit, že se nejedná o všechny nemovitosti v České republice, ale skutečností, že došlo k rozdělení České a Slovenské Federativní Republiky na Českou republiku a Slovenskou republiku a zákonem může být upraven jen katastr nemovitostí týkající se nemovitostí v České republice. Již zákonem č. 89/1996 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), a občanský zákoník č. 40/1964 Sb., bylo „přiznáno“, že v katastru se neevidují všechny nemovitosti, ale ze staveb spojených pevným základem se zemí jen budovy, které splňují podmínky definice budovy, resp. rozestavěné budovy [§ 27 písm. i) a j) zák. č. 344/1992 Sb., ve znění zákona č. 89/1996 Sb.] a jsou uvedeny v předmětu evidování (§ 2 odst. 1 zák. č. 344/1992 Sb., ve znění zák. č. 89/1996 Sb.). Od 1. 1. 2007 se pak předmětem evidování v katastru stala i vybraná vodní díla [§ 20 odst. 1 zákona č. 254/2001 Sb., o vodách (vodní zákon)]. Dřívější předpisy [zákon č. 22/1964 Sb., o evidenci nemovitostí, i zákon č. 177/1927 Sb., o pozemkovém katastru a jeho vedení (katastrální zákon)] počítaly s evidováním všech nemovitostí (pozemků), i když pojem nemovitosti se v průběhu let měnil. Podle § 2 odst. 1 zák. č. 22/1964 Sb., o evidenci nemovitostí, se v evidenci nemovitostí vyznačují veškeré nemovitosti s uvedením druhů pozemků (kultur), výměr a způsobu užívání; dále vlastnické vztahy, správa národního majetku, právo trvalého užívání národního majetku, právo osobního užívání pozemků, omezení vlastnických práv a jiné skutečnosti týkající se nemovitostí potřebné pro národní hospodářství. Rovněž zákon č. 177/1927 Sb., o pozemkovém katastru a jeho vedení (katastrální zákon), uváděl v § 3, že pozemkový katastr je geometrické zobrazení, soupis a popis veškerých pozemků v Československé republice.

6. Katastr jako soubor nemovitostí zahrnuje i jejich popis, jejich geometrické a polohové určení a zápis práv k těmto nemovitostem. Jakým způsobem se nemovitosti popisují, resp. jaké údaje o nich se zapisují do katastru, stanoví vyhláška č. 357/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální vyhláška), v části třetí – Obsah souboru popisných informací. Geometrické a polohové určení je definováno v § 2 písm. e) a f) katastrálního zákona. Ustanovení § 50 stanoví, na základě čeho se zapisují změny údajů o geometrickém a polohovém určení. Podle § 51 je geometrické určení nemovitosti a katastrálního území závazným údajem katastru. Geometrické a polohové určení je obsahem souboru geodetických informací katastru a je blíže vymezeno v § 7 a § 8 katastrální vyhlášky.

7. V definici katastru je také uvedeno, že katastr obsahuje zápis práv k nemovitostem. Při neexistenci pozemkové knihy je katastr jediným veřejným seznamem, který obsahuje ucelené údaje o právech k nemovitostem (do rejstříku zástav Notářské komory se zapisují zástavní práva k nemovitostem, které nejsou předmětem evidování v katastru, a zástavní práva k věcem hromadným a k závodu). Ani základní registr územní identifikace adres a nemovitostí neobsahuje žádné údaje o právech k nemovitostem.

III. Účel katastru nemovitostí

Obecně

8. Již v zákoně č. 177/1927 Sb., o pozemkovém katastru a jeho vedení (katastrální zákon), byl v § 3 vymezen účel pozemkového katastru tak, že „slouží tomu, aby byl získán podklad pro vyměřování veřejných daní a dávek s držbou pozemků spojených, pro zakládání, obnovování nebo doplňování veřejných knih a jejich map, zajištění držby, pro převod nemovitostí a pro reální úvěr. Z úsporných důvodů budiž pozemkový katastr zakládán a veden tak, aby zároveň byl pomůckou pro práce kartografické, výškopisné, pro technická podnikání, pro účely statistické, hospodářské, pro vědecká bádání, pro ochranu památek nebo pro jiné účely státní správy i občanského života.“ Z uvedeného vyplývá, že již tento zákon vymezil účel pozemkového katastru poměrně široce. Rovněž v zákoně č. 22/1964 Sb., o evidenci nemovitostí, lze nalézt stanovený účel vedení evidence nemovitostí, i když tento účel byl vymezen poplatně tehdejší době. V § 1 bylo stanoveno, že „potřeby národního hospodářství vyžadují, aby byly evidovány údaje o nemovitostech nutné pro plánování a řízení hospodářství, zejména zemědělské výroby, pro ochranu socialistického společenského vlastnictví a osobního vlastnictví občanů, pro řádnou správu národního majetku a pro ochranu zemědělského půdního fondu a lesního fondu. Tyto potřeby národního hospodářství zajišťuje evidence nemovitostí.“ V původním znění zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), nebyl vůbec stanoven účel katastru. Poprvé byl účel katastru stanoven až novelou č. 120/2000 Sb., neboť bylo nutné dosáhnout slučitelnosti právní úpravy v katastrálním zákoně se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/EC ze dne 24. 10. 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů. V zákoně bylo nutné uvést, pro které účely jsou v katastru obsažené údaje vedeny, neboť komunitární právo umožňuje sběr a užití informací o fyzických osobách a jejich majetku bez jejich výslovného souhlasu pouze k tomu účelu, k němuž jsou podle zákona určeny. Kdyby bylo nutné k vedení katastru vždy vyžadovat souhlas vlastníků nemovitostí, nebylo by možné katastr vůbec vést. Z tohoto důvodu bylo nutné, aby zákon stanovil, pro jaký účel mohou být údaje katastru užity. Rovněž v dnešním katastrálním zákoně je účel katastru stanoven velmi široce.

K ochraně práv k nemovitostem

9. Na prvním místě je jako účel vedení katastru uvedena ochrana práv k nemovitostem. Souvisí to úzce s dobrou vírou ve správnost a úplnost údajů katastru a podle nové právní úpravy i s uplatňováním zásady materiální publicity. U každé nemovitosti je uveden i její vlastník. O fyzické osobě se do katastru zapisuje jméno, popřípadě jména, a příjmení, rodné číslo, a nemá-li je, datum narození, a adresa místa trvalého pobytu, a nemá-li ji, adresa bydliště. O právnické osobě se do katastru zapisuje název nebo obchodní firma, identifikační číslo osoby nebo jiný obdobný identifikační údaj, je-li přidělen, a sídlo (§ 4 odst. 2 a 3). V případě, že je vlastníkem stát, kraj nebo obec, je uvedeno i to, kdo vykonává od vlastnického práva odvozené právo zapisované do katastru záznamem (§ 19). Práva zapisovaná k nemovitostem vkladem jsou uvedena v § 11. Podle § 6 obecně platí, že vkladem se zapisují do katastru věcná práva, práva ujednaná jako věcná práva, nájem a pacht, zatímco záznamem se zapisují práva odvozená od vlastnického práva. Jedině tím, že práva jsou veřejně publikována v katastru, je zajištěna jejich ochrana, neboť každý se může díky veřejnosti katastru přesvědčit o tom, jaké právo je k dané nemovitosti zapsáno, a na druhou stranu nikdo se nemůže dovolávat toho, že nevěděl, že takové právo existuje. Toto vyplývá z § 980 obč. zák., kde je stanoveno, že je-li do veřejného seznamu zapsáno právo k věci, neomlouvá nikoho neznalost zapsaného údaje, a dále je-li právo k věci zapsáno do veřejného seznamu, má se za to, že bylo zapsáno v souladu se skutečným právním stavem. Bylo-li právo k věci z veřejného seznamu vymazáno, má se za to, že neexistuje.

Pro účely daní, poplatků a jiných obdobných peněžitých plnění

10. Smyslem původních pozemkových evidencí byl především výběr daní. I dnešní katastr slouží pro účely daní, poplatků a jiných obdobných peněžitých plnění. Daňové přiznání je povinen podle § 13a zák. o dani z nemovitých věcí podat příslušnému správci daně poplatník do 31. ledna zdaňovacího období, kterým je kalendářní rok. Předmětem daně jsou přitom pozemky na území České republiky evidované v katastru, zdanitelné stavby a jednotky. Předmětem daně z pozemků nejsou pozemky zastavěné zdanitelnými stavbami v rozsahu zastavěné plochy těchto staveb, lesní pozemky, na nichž se nacházejí lesy ochranné a lesy zvláštního určení, pozemky, které jsou vodní plochou s výjimkou rybníků sloužících k intenzivnímu a průmyslovému chovu ryb, pozemky určené pro obranu České republiky, pozemky, které jsou součástí jednotky, a pozemky ve spoluvlastnictví všech vlastníků jednotek v domě užívané společně s těmito jednotkami. Poplatníkem daně z pozemků je vlastník pozemku, popřípadě ten, o kom tak stanoví zákon (§ 3 zák. o dani z nemovitých věcí). Nájemce nebo pachtýř u pronajatého nebo propachtovaného pozemku je v některých případech poplatníkem daně z pozemku, a to tehdy, je-li

a) evidovaný v katastru zjednodušeným způsobem,

b) s ním příslušný hospodařit Státní pozemkový úřad nebo Správa státních hmotných rezerv, nebo

c) převedený na základě rozhodnutí o privatizaci na Ministerstvo financí.

11. Zdanitelnou stavbou je budova, kterou se pro účely daně z nemovitých věcí rozumí budova podle katastrálního zákona, a inženýrská stavba uvedená v příloze k zákonu č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, (věž pro vysílání a retranslační věže, věže a věžové zásobníky chemických podniků, pro hornictví, pro energetiku, vysoké pece, průmyslové komíny).

12. Poplatníkem daně ze staveb a jednotek je vlastník zdanitelné stavby nebo jednotky nebo ten, o kterém to stanoví zákon (§ 8 zák. o dani z nemovitých věcí).

13. Dnem 1. 1. 2014 nabylo účinnosti i zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí (schváleno usnesením Poslanecké sněmovny č. 379/2013 Sb.). Poplatníkem daně z nabytí nemovitých věcí je přitom

a) převodce vlastnického práva k nemovité věci, jde-li o nabytí vlastnického práva koupí nebo směnou a převodce a nabyvatel se v kupní nebo směnné smlouvě nedohodnou, že poplatníkem je nabyvatel,

b) nabyvatel vlastnického práva k nemovité věci v ostatních případech.

14. Oproti předchozí právní úpravě došlo k posunu v tom, že poplatníkem daně při převodu nemovitosti již není striktně převodce, ale je dána možnost, aby se účastníci smlouvy o převodu dohodli, že poplatníkem je nabyvatel. V ostatních případech je poplatníkem nabyvatel.

K ochraně životního prostředí

15. Pojem ochrana životního prostředí je definován v zákoně č. 17/1992 Sb., o životním prostředí. Podle § 2 zákona č. 17/1992 Sb., o životním prostředí, je životním prostředím vše, co vytváří přirozené podmínky existence organismů včetně člověka a je předpokladem jejich dalšího vývoje. Jeho složkami jsou zejména ovzduší, voda, horniny, půda, organismy, ekosystémy a energie. I zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, v § 1 odst. 1 uvádí, že zemědělský půdní fond je jednou z hlavních složek životního prostředí. Z uvedeného vyplývá, že ochrana životního prostředí v sobě zahrnuje i ochranu zemědělského půdního fondu a ochranu pozemků určených k plnění funkcí lesa, a proto, jak se uvádí v důvodové zprávě, není třeba je zvláště zdůrazňovat. Katastrální zákon proto již výslovně neuvádí ochranu zemědělského půdního fondu a ochranu pozemků určených k plnění funkcí lesa jako účel vedení katastru, jak tomu bylo v zákoně č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon). V platném katastrálním zákoně proto není pro nadbytečnost výslovně tato ochrana uvedena.

K ochraně nerostného bohatství

16. V ústavním zákoně č. 100/1960 Sb., Ústava Československé socialistické republiky, bylo stanoveno, že nerostné bohatství je ve státním vlastnictví (čl. 8, resp. s účinností od 23. 4. 1990 čl. 10). Ústavní zákon č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky, žádné takové obdobné ustanovení neobsahuje. Zato zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění zákona č. 541/1991 Sb., s účinností od 20. 12. 1991 zakotvil v § 5 odst. 2, že nerostné bohatství na území České republiky je ve vlastnictví České republiky, a v § 5 odst. 1, že nerostné bohatství podle tohoto zákona tvoří ložiska vyhrazených nerostů (dále jen „výhradní ložiska“). To znamená, že horním zákonem jsou chráněna jen ložiska vyhrazených nerostů, stanovených v § 3 horního zákona, a to radioaktivní nerosty, všechny druhy ropy a hořlavého zemního plynu (uhlovodíky), všechny druhy uhlí a bituminosní horniny, nerosty, z nichž je možno průmyslově vyrábět kovy, magnezit, nerosty, z nichž je možno průmyslově vyrábět fosfor, síru a fluór nebo jejich sloučeniny, kamenná sůl, draselné, borové, bromové a jodové soli, tuha, baryt, azbest, slída, mastek, diatomit, sklářský a slévárenský písek, minerální barviva, bentonit, nerosty, z nichž je možno průmyslově vyrábět prvky vzácných zemin a prvky s vlastnostmi polovodičů, granit, granodiorit, diorit, gabro, diabas, hadec, dolomit a vápenec, pokud jsou blokově dobyvatelné a leštitelné, a travertin, technicky využitelné krystaly nerostů a drahé kameny, halloyzit, kaolin, keramické a žáruvzdorné jíly a jílovce, sádrovec, anhydrit, živce, perlit a zeolit, křemen, křemenec, vápenec, dolomit, slín, čedič, znělec, trachyt, pokud tyto nerosty jsou vhodné k chemicko-technologickému zpracování nebo zpracování tavením, mineralizované vody, z nichž se mohou průmyslově získávat vyhrazené nerosty, technicky využitelné přírodní plyny, pokud nepatří mezi plyny. Ostatní nerosty jsou nerosty nevyhrazené a není možné, aby ústřední správní úřad svým rozhodnutím, jak to bylo do roku 1991, prohlásil některá vybraná ložiska nevyhrazených nerostů za ložiska výhradní, která by se stala součástí nerostného bohatství a podléhala tak hornímu zákonu. Pouze v pochybnostech, zda některý nerost je nerostem vyhrazeným nebo nevyhrazeným, rozhodne Ministerstvo průmyslu a obchodu v dohodě s Ministerstvem životního prostředí (§ 3 odst. 3 horního zákona). Všechna ložiska nevyhrazených nerostů jako štěrky, kámen, písky, cihlářské hlíny apod. jsou proto součástí pozemku a nevztahuje se na ně zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon). Ložiskem nerostů se rozumí (§ 4 horního zákona) přírodní nahromadění nerostů, jakož i základka v hlubinném dole, opuštěný odval, výsypka nebo odkaliště, které vznikly hornickou činností (§ 2 zák. č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění zák. č. 542/1991 Sb.) a obsahují nerosty.

17. Ochrana nerostného bohatství je jedním z typů ochrany, který se zapisuje do katastru (chráněné ložiskové území, dobývací prostor, chráněné území pro zvláštní zásahy do zemské kůry). Umožňuje to § 4 odst. 1 písm. b), podle kterého jsou vybrané údaje o způsobu ochrany nemovitostí obsahem katastru. Do katastru se zapíše tento typ a způsob ochrany v souladu s § 31 písm. b) na základě rozhodnutí vydaného příslušným orgánem veřejné moci podle zákona č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), který stanoví v § 16 a § 25, že orgán, který stanovil chráněné ložiskové území, resp. dobývací prostor, zašle potřebné podklady pro zápis do katastru příslušnému katastrálnímu úřadu. Vzhledem k tomu, co je uvedeno výše v bodu 4, je otázka, zda bylo nutné výslovně v zákoně zdůrazňovat ochranu nerostného bohatství jako účel vedení katastru, když horniny jsou také složkou životního prostředí.

K ochraně zájmů státní památkové péče

18. Stát chrání kulturní památky jako nedílnou součást kulturního dědictví lidu, svědectví jeho dějin, významného činitele životního prostředí a nenahraditelné bohatství státu (§ 1 odst. 1 zák. č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči). Takto stanovený účel zákona je sice výrazově odrazem své doby, ale je nepochybné, že právě stát má chránit kulturní památky, a pokud se jedná o nemovité kulturní památky, zejména katastr sehrává klíčovou roli při veřejné publicitě nemovitých kulturních památek. Do katastru se zapisují údaje o typu a způsoby ochrany nemovitostí souvisejících s kulturními památkami, tj. nemovitá národní kulturní památka, památková rezervace – budova, pozemek v památkové rezervaci, památková zóna – budova, pozemek v památkové zóně, nemovitá kulturní památka, ochranné pásmo nemovité kulturní památky, památkové zóny, zóny, rezervace, nemovité národní kulturní památky.

K účelu rozvoje území

19. Katastr je důležitý pro rozvoj území. Na podkladě katastrální mapy se vypracovávají různé dokumenty související s rozvojem území. Rozvojem území se zabývá především zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), který kromě jiného upravuje cíle a úkoly územního plánování, nástroje územního plánování a vyhodnocování vlivů na udržitelný rozvoj území. Mezi cíle územního plánování patří i vytváření předpokladů pro udržitelný rozvoj území, spočívající ve vyváženém vztahu podmínek pro příznivé životní prostředí, pro hospodářský rozvoj a pro soudržnost společenství obyvatel území a který uspokojuje potřeby současné generace, aniž by ohrožoval podmínky života generací budoucích. Úkolem územního plánování je i stanovování koncepce rozvoje území. Mapovými podklady pro zpracování územně analytických podkladů a územně plánovací dokumentace jsou katastrální mapa, Státní mapa, Základní mapa České republiky a Mapa České republiky; mapovým podkladem pro pořízení regulačního plánu může být též polohopisné a výškopisné zaměření řešeného území (§ 3 vyhlášky č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti).

K účelu oceňování nemovitostí

20. Při oceňování nemovitostí podle zákona č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku), se vychází z údajů katastru.

21. Pro účely oceňování se pozemky člení na stavební pozemky, zemědělské pozemky (evidované v katastru jako orná půda, chmelnice, vinice, zahrada, ovocný sad a trvalý travní porost), lesní pozemky (lesní pozemky evidované v katastru a zalesněné nelesní pozemky), pozemky evidované v katastru jako vodní plochy, a jiné pozemky, které nejsou výše uvedeny (§ 9 odst. 1 zákona o oceňování majetku).

22. Stavební pozemky se pro účely oceňování dále člení (§ 9 odst. 2 zákona o oceňování majetku) na

a) nezastavěné pozemky,

– evidované v katastru v druhu pozemku zastavěné plochy a nádvoří,

– evidované v katastru v jednotlivých druzích pozemků, které byly vydaným územním rozhodnutím, regulačním plánem, veřejnoprávní smlouvou nahrazující územní rozhodnutí nebo územním souhlasem určeny k zastavění; je-li zvláštním předpisem stanovena nejvyšší přípustná zastavěnost pozemku, je stavebním pozemkem pouze část odpovídající přípustnému limitu určenému k zastavění,

– evidované v katastru v druhu pozemku zahrady nebo ostatní plochy, v jednotném funkčním celku. Jednotným funkčním celkem se rozumějí pozemky v druhu pozemku zahrady nebo ostatní plochy, které souvisle navazují na pozemek evidovaný v katastru v druhu pozemku zastavěná plocha a nádvoří se stavbou, se společným účelem jejich využití. V jednotném funkčním celku může být i více pozemků druhu pozemku zastavěná plocha a nádvoří,

– evidované v katastru s právem stavby,

b) zastavěné pozemky,

– evidované v katastru v druhu pozemku zastavěné plochy a nádvoří,

– evidované v katastru v druhu pozemku ostatní plochy, které jsou již zastavěny,

c) plochy pozemků skutečně zastavěné stavbami bez ohledu na evidovaný stav v katastru.

23. Další členění pozemků pro účely ocenění v návaznosti na druh pozemku a jeho účel užití stanoví vyhláška č. 441/2013 Sb., k provedení zákona o oceňování majetku (oceňovací vyhláška).

24. Stavebním pozemkem pro účely oceňování není pozemek, který je zastavěný jen podzemním nebo nadzemním vedením včetně jejich příslušenství, podzemními stavbami, které nedosahují úrovně terénu, podzemními částmi a příslušenstvím staveb pro dopravu a vodní hospodářství netvořícími součást pozemních staveb. Stavebním pozemkem pro účely oceňování není též pozemek zastavěný stavbami bez základů, studnami, ploty, opěrnými zdmi, pomníky, sochami apod. Pro účely oceňování se pozemek posuzuje podle stavu uvedeného v katastru. Při nesouladu mezi stavem uvedeným v katastru a skutečným stavem se vychází při oceňování ze skutečného stavu (§ 9 odst. 4, odst. 5 zákona o oceňování majetku).

25. Pro účely oceňování se stavby člení (§ 3 odst. 1 zákona o oceňování majetku) na

a) stavby pozemní, kterými jsou

– budovy, jimiž se rozumí stavby prostorově soustředěné a navenek převážně uzavřené obvodovými stěnami a střešními konstrukcemi, s jedním nebo více ohraničenými užitkovými prostory,

– jednotky,

– venkovní úpravy,

b) stavby inženýrské a speciální pozemní, kterými jsou stavby dopravní, vodní, pro rozvod energií a vody, kanalizace, věže, stožáry, komíny, plochy a úpravy území, studny a další stavby speciálního charakteru,

c) vodní nádrže a rybníky,

d) jiné stavby.

26. Členění staveb na jednotlivé druhy stanoví vyhláška č. 441/2013 Sb., k provedení zákona o oceňování majetku (oceňovací vyhláška).

K účelům vědeckým, hospodářským a statistickým

27. Záměrem je, aby účel katastru byl stanoven co nejšířeji. Z tohoto důvodu je uvedeno, že katastr slouží i pro vědecké, hospodářské a statistické účely.

Pro tvorbu dalších informačních systémů sloužících k účelům uvedeným v § 1 odst. 2 písm. a)

28. Většina veřejných institucí nebo i soukromých firem využívajících údaje katastru podle § 1 odst. 2 písm. a) vede vlastní, tzv. agendový, informační systém, ve kterém, kromě jiného, vede údaje získané z informačního systému katastru nemovitostí (ISKN). Informační systémy jiných subjektů jsou vytvářeny podle jiných právních předpisů, ale s údaji katastru musí nakládat podle platné legislativy Českého úřadu zeměměřického a katastrálního (ČÚZK). Údaje katastru získávají zmíněné subjekty na základě vyhlášky č. 358/2013 Sb., o poskytování údajů z katastru nemovitostí, a to buď v elektronické podobě, tj. výstupy hromadných dat převážně na technickém nosiči dat, nebo prostřednictvím dálkového přístupu, tj. obvykle pomocí webových služeb. Další možností poskytnutí údajů katastru pro jiný informační systém je vytvoření speciálních výstupů s omezením, že daný subjekt musí mít k vybraným datům vlastnický nebo jiný právní vztah. To se týká např. bank, pro které lze vybrat veškeré pozemky se zástavním právem ve prospěch té určité banky, která použije data pro svůj vlastní informační systém.

29. Nejvýznamnější z informačních systémů využívajících údaje katastru je jeden ze čtyř základních registrů veřejné správy – registr územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN), který je veden podle zákona č. 111/2009 Sb., o základních registrech, a který spravuje Český úřad zeměměřický a katastrální. Z informačního systému katastru nemovitostí se do RÚIAN přebírají informace o parcelách katastru nemovitostí a informace o budovách. RÚIAN má dva agendové informační systémy – informační systém katastru nemovitostí (ISKN) a informační systém územní identifikace (ISÚI), který je napojen online na informační systém katastru nemovitostí. RÚIAN však obsahuje pouze podmnožinu dat vedených v agendových informačních systémech, neobsahuje žádné osobní údaje ani historii a je veřejný, tudíž údaje z něj jsou veřejně a bezplatně přístupné prostřednictvím dálkového přístupu a hromadná data lze získat ve výměnném formátu.

Související ustanovení:

§ 24 – poznámka spornosti zápisu, § 52–54 – veřejnost katastru

Související předpisy:

§ 980–986 obč. zák., – horní zákon, – stavební zákon, – zák. o oceňování majetku, – zák. o veř. rejstřících, – zák. č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči

Z literatury:

BAUDYŠ P. Katastrální zákon. Komentář. 1. vyd. Praha: C. H. Beck, 2014.

§ 2

Vymezení pojmů

Pro účely tohoto zákona se rozumí

a) pozemkem část zemského povrchu oddělená od sousedních částí hranicí územní jednotky nebo hranicí katastrálního území, hranicí vlastnickou, hranicí stanovenou regulačním plánem, územním rozhodnutím nebo územním souhlasem, hranicí jiného práva podle § 19, hranicí rozsahu zástavního práva, hranicí rozsahu práva stavby, hranicí druhů pozemků, popřípadě rozhraním způsobu využití pozemků,

b) parcelou pozemek, který je geometricky a polohově určen, zobrazen v katastrální mapě a označen parcelním číslem,

c) stavební parcelou pozemek evidovaný v druhu pozemku zastavěná plocha a nádvoří,

d) pozemkovou parcelou pozemek, který není stavební parcelou,

e) geometrickým určením nemovitosti a katastrálního území určení tvaru a rozměru nemovitosti a katastrálního území, vymezených jejich hranicemi v zobrazovací rovině,

f) polohovým určením nemovitosti a katastrálního území určení jejich polohy ve vztahu k ostatním nemovitostem a katastrálním územím,

g) výměrou parcely vyjádření plošného obsahu průmětu pozemku do zobrazovací roviny v plošných metrických jednotkách; velikost výměry vyplývá z geometrického určení pozemku a zaokrouhluje se na celé čtvereční metry; výměra parcely je evidována s přesností danou metodami, kterými byla zjištěna, přičemž jejím zpřesněním nejsou dotčena práva k pozemku,

h) katastrálním územím technická jednotka, kterou tvoří místopisně uzavřený a v katastru společně evidovaný soubor nemovitostí,

i) katastrální mapou polohopisná mapa velkého měřítka s popisem, která zobrazuje všechny pozemky, které jsou předmětem katastru, katastrální území a další prvky polohopisu; pozemky se v katastrální mapě zobrazují průmětem svých hranic do zobrazovací roviny, označují se parcelními čísly a značkami druhů pozemků,

j) geometrickým plánem technický podklad pro vyhotovování listin, na základě kterých má dojít ke změnám v souboru geodetických informací a v souboru popisných informací,

k) identifikací parcel porovnání zápisu a zákresu téže nemovitosti v katastrálním operátu se zápisem, popřípadě zákresem v jiných operátech nebo pravomocných rozhodnutích orgánů veřejné moci nebo v katastrálním operátu se stavem k určitému datu,

l) budovou nadzemní stavba spojená se zemí pevným základem, která je prostorově soustředěna a navenek převážně uzavřena obvodovými stěnami a střešní konstrukcí,

m) drobnou stavbou stavba s jedním nadzemním podlažím, pokud její zastavěná plocha nepřesahuje 16 m^2 a výška 4,5 m, která plní doplňkovou funkci ke stavbě hlavní, a stavba na pozemcích určených k plnění funkcí lesa, sloužící k zajišťování provozu lesních školek nebo k provozování myslivosti, pokud její zastavěná plocha nepřesahuje 30 m^2 a výška 5 m; za drobnou stavbu se nepovažuje stavba garáže, skladu hořlavin a výbušnin, stavba pro civilní ochranu, požární ochranu, stavba uranového průmyslu a jaderného zařízení, sklad a skládka nebezpečných odpadů a stavba vodního díla.

Z důvodové zprávy:

Vymezení pojmů je v zásadě převzato z dosavadního § 27 katastrálního zákona. Na úvod je přesunuto v souladu se současnými legislativními zvyklostmi. V definici pozemku se stanoví nové typy hranic, a to hranice stanovená regulačním plánem, územním rozhodnutím nebo územním souhlasem a hranice rozsahu práva stavby. Pokud se týče hranice práva stavby, není dosud jasné, zda bude zřizováno i k pozemku, s nímž stavba tvoří jeden funkční celek anebo jen k pozemku bezprostředně zastavěnému stavbou. Pro jistotu se do zákona proto vkládá i tato hranice. Nově se v zákoně definuje geometrický plán, jehož definice je doposud jen v katastrální vyhlášce.

Přehled výkladu:

I. Pozemek (1 až 17)

II. Parcela (18, 19)

III. Stavební parcela (20 až 22)

IV. Pozemková parcela (23)

V. Geometrické určení nemovitosti a katastrálního území (24, 25)

VI. Polohové určení nemovitosti a katastrálního území (26)

VII. Výměra parcely (27 až 32)

VIII. Katastrální území (33 až 41)

IX. Katastrální mapa (42 až 47)

X. Geometrický plán (48 až 50)

XI. Identifikace parcel (51, 52)

XII. Budova (53 až 59)

XIII. Drobné stavby (60 až 63)

Koniec ukážky

Table of Contents

Seznam použitých zkratek

Seznam předpisů citovaných v komentáři

ČÁST PRVNÍ: OBECNÁ USTANOVENÍ

§ 1 Katastr nemovitostí

§ 2 Vymezení pojmů

§ 3 Předmět evidence

§ 4 Obsah katastru

§ 5 Katastrální operát

ČÁST DRUHÁ: ZÁPIS PRÁV DO KATASTRU

ČÁST TŘETÍ: SPRÁVA KATASTRU

ČÁST ČTVRTÁ: SPRÁVNÍ DELIKTY

ČÁST PÁTÁ: SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ