Vzor citace: VYCHOPEŇ, J. Společnost s ručením omezeným. 3. vyd. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2016, s. 248.

KATALOGIZACE V KNIZE – Národní knihovna ČR

Vychopeň, Jiří

Společnost s ručením omezeným z účetního a daňového pohledu / Jiří Vychopeň. – 3. aktualizované vydání. – Praha : Wolters Kluwer, 2016

„Publikace vychází z právního stavu k 1. 1. 2016“

ISBN 978-80-7552-043-2 (brožováno)

347.724 * 657 * 336.22 * (437.3)

– společnosti s ručením omezeným – Česko

– účetnictví – Česko

– daně – Česko

– příručky

347.7 – Obchodní právo. Finanční právo. Právo průmyslového vlastnictví. Patentové právo. Autorské právo [16]

Právní stav publikace k 1. 1. 2016

© Jiří Vychopeň, 2016

ISBN:

978-80-7552-043-2 (brož.)

978-80-7552-044-9 (e-pub)

978-80-7552-045-6 (pdf)

978-80-7552-046-3 (mobi)

Odpovědi publikované v této knize zpracovali tito autoři:

Ing. Antonín Daněk

64,124

JUDr. Eva Dandová

116

Ing. Martin Děrgel

52, 53, 54, 74, 79, 80, 83, 91, 94, 107, 125, 136, 139, 148, 152, 155, 159, 177, 179, 180

Zdeněk Dušek

2, 44, 100, 103, 132

RNDr. Libor Fiala

157, 161

Ing. Irena Fučíková

23, 30, 86, 92

Mgr. Klára Gottwaldová

110

Ing. Zdeňka Hušáková

22

JUDr. Jaroslav Jakubka

123

JUDr. Eva Janečková

57

Ing. Antonín Jeřábek

15, 19, 47, 79, 140, 141, 144, 146, 154, 156, 170, 171, 174

Ing. Martina Jeřábková

149, 163

František Kocour

164

Ing. Petra Konderlová

8, 10, 14, 28, 32, 55, 59, 67, 69, 72, 78, 93, 97, 98, 102, 118, 121, 126, 128, 133, 160, 162, 165, 176

Ing. Barbora Krížová

34, 40, 88, 104, 127

Radka Lakotová

173

Ing. Helena Machová

66, 82, 145

Ing. Pavel Matějka

26

Ing. Martina Matějková

24, 33

Ing. Zdeněk Morávek

13

Matěj Nešleha

35, 37, 43, 45, 61, 73, 85, 87, 105, 108, 115, 122, 142, 151, 158

Ing. Jiří Nigrin

25, 48, 65, 76, 90, 167

Kateřina Parschová

16

Ing. Ivana Pilařová

36, 46, 51, 138, 143, 153, 168, 175

Ing. Ladislav Pitner

38, 39, 41, 77

Ing. Jan Ployer

75

JUDr. Rudolf Pospíšil

58

Ing. Zuzana Pšeničková

68, 117

Ing. Vlasta Ptáčková

119

Josef Rajdl

131

JUDr. Marie Salačová

63, 113

Jiří Šabata

42

JUDr. Bořivoj Šubrt

60, 101

JUDr. Vlasta Víghová

1, 20, 99, 109, 111

Ing. Jiří Vychopeň

3, 4, 5, 6, 9, 11, 12, 17, 18, 21, 27, 29, 31, 49, 50, 56, 70, 71, 81, 84, 89, 95, 96, 106, 114, 120, 129, 130, 134, 135, 137, 166, 169, 172

Ing. Christian Žmolík

7, 62, 112, 147, 150, 178

Zkratky a úplné názvy předpisů a pokynů používaných v publikaci

a. s.

akciová společnost

apod.

a podobně

atd.

a tak dále

D

Dal (ve prospěch účtu)

DIČ

daňové identifikační číslo

DPH

daň z přidané hodnoty

EHS

Evropské hospodářské společenství

ES

Evropská společenství

EU

Evropská unie

EURO

měna euro

GFŘ

Generální finanční ředitelství

k. s.

komanditní společnost

MD

Má dáti (na vrub účtu)

mil.

milion

např.

například

násl.

následující

OSVČ

osoba samostatně výdělečně činná

popř.

popřípadě

příp.

případně

resp.

respektive

s. r. o.

společnost s ručením omezeným

tj.

to jest

tzn.

to znamená

v. o. s.

veřejná obchodní společnost

ČÚS pro podnikatele

České účetní standardy pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 500/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů

daňový řád

zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů

insolvenční zákon

zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení, ve znění pozdějších předpisů

nařízení ES č. 883/2004

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004, o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, ve znění Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 465/2012

nařízení vlády č. 351/2013 Sb.

nařízení vlády č. 351/2013 Sb., kterým se určuje výše úroků z prodlení a nákladů spojených s uplatněním pohledávky, určuje odměna likvidátora, likvidačního správce a člena orgánu právnické osoby jmenované soudem a upravují některé otázky Obchodního věstníku a veřejných rejstříků právnických a fyzických osob

občanský zákoník

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

obchodní zákoník

zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů

pokyn D-22

pokyn Generálního finančního ředitelství D-22 k jednotnému postupu při uplatňování některých ustanovení zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů

smlouva o zamezení dvojího zdanění s Itálií

smlouva č. 17/1985 Sb., mezi Československou socialistickou republikou a Italskou republikou o zamezení dvojího zdanění v oboru daní z příjmů a zabránění daňovému úniku

smlouva o zamezení dvojího zdanění s Japonskem

smlouva mezi Československou socialistickou republikou a Japonskem o zamezení dvojího zdanění v oboru daní z příjmů

smlouva o zamezení dvojího zdanění s Německem

smlouva mezi Československou socialistickou republikou a Spolkovou republikou Německa o zamezení dvojího zdanění v oboru daní z příjmů a majetku

smlouva o zamezení dvojího zdanění s Rakouskem

smlouva mezi Českou republikou a Rakouskou republikou o zamezení dvojímu zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daní z příjmů a z majetku

trestní zákoník

zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů

vyhláška č. 201/2005 Sb.

vyhláška č. 201/2005 Sb., o statistice vyváženého a dováženého zboží a způsobu sdělování údajů o obchodu mezi Českou republikou a členskými státy Evropských společenství, ve znění pozdějších předpisů

vyhláška č. 500/2002 Sb.

vyhláška č. 500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími v soustavě podvojného účetnictví

vyhláška o digitalizaci obchodního rejstříku

vyhláška č. 562/2006 Sb., kterou se stanoví způsob převedení listin do elektronické podoby, způsob nakládání s převedenými listinami a obligatorní elektronická podoba listin

zákon č. 56/2001 Sb.

zákon č. 56/2001 Sb., o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích a o změně zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 307/1999 Sb., jak vyplývá z provedených změn

zákon o advokacii

zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii, ve znění pozdějších předpisů

zákon o auditorech

zákon č. 93/2009 Sb., o auditorech a o změně některých zákonů (zákon o auditorech), ve znění pozdějších předpisů

zákon o dani silniční

zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů

zákon o dani z přidané hodnoty

zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů

zákon o daních z příjmů

zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů

zákon o daňovém poradenství

zákon č. 523/1992 Sb., o daňovém poradenství a Komoře daňových poradců České republiky, ve znění pozdějších předpisů

zákon o důchodovém pojištění

zákon č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů

zákon o majetku České republiky

zákon č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích, ve znění pozdějších předpisů

zákon o nemocenském pojištění

zákon č. 187/2006 Sb., o nemocenském pojištění, ve znění pozdějších předpisů

Zákon o obchodních korporacích

zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích)

zákon o oceňování majetku

zákon č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku), ve znění pozdějších předpisů

zákon o omezení plateb v hotovosti

zákon č. 254/2004 Sb., o omezení plateb v hotovosti a o změně zákona č. 337/1992 Sb. o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů

zákon o podpoře výzkumu a vývoje

zákon č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o podpoře výzkumu a vývoje)

zákon o pojistném na sociální zabezpečení

zákon č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů

zákon o pojistném na veřejné zdravotní pojištění

zákon č. 592/1992 Sb., o pojistném na veřejné zdravotní pojištění, ve znění pozdějších předpisů

zákon o přeměnách

zákon č. 125/2009 Sb., o přeměnách obchodních společností a družstev, ve znění pozdějších předpisů

zákon o trestní odpovědnosti právnických osob

zákon č. 418/2011 Sb., o trestní odpovědnosti právnických osob a řízení proti nim, ve znění pozdějších předpisů

zákon o účetnictví

zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů

zákon o veřejném zdravotním pojištění

zákon č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů

zákon o veřejných rejstřících

zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob, ve znění pozdějších předpisů

zákon o zdravotnických prostředcích

zákon č. 268/2014 Sb., o zdravotnických prostředcích a o změně zákona č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve znění pozdějších předpisů

zákoník práce

zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů

zákonné opatření Senátu o dani z nabytí nemovitých věcí

zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí

živnostenský zákon

zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, ve znění pozdějších předpisů

Úvod

Společnost s ručením omezeným (ve zkratce „spol. s r. o.“ nebo jen „s. r. o.“) je nejvíce používanou formou podnikání právnických osob v České republice. Od 1. ledna 2014, kdy v České republice došlo k rekodifikaci soukromého práva, jsou společnosti s ručením omezeným považovány za korporace, přičemž se jedná o obchodní korporaci typu kapitálové obchodní společnosti. Charakteristickými znaky této obchodní společnosti jsou zejména účast společníků formou poskytnutí vkladů do základního kapitálu společnosti (případně i mimo něj), oddělení osobního majetku společníků od obchodního majetku společnosti a omezené ručení společníků za dluhy společnosti.

Po rekodifikaci soukromého práva je obecná právní úprava právnických osob včetně obchodních korporací obsažena v novém občanském zákoníku, zatímco zákon o obchodních korporacích upravuje speciální pravidla pouze pro obchodní korporace, kterými jsou obchodní společnosti a družstva.

S činností společnosti s ručením omezeným je i po provedené rekodifikaci soukromého práva spojena řada výkladových problémů a nejasností. K jejich úspěšnému řešení chce přispět i toto nové vydání publikace, která reaguje nejen na výše zmíněnou rekodifikaci soukromého práva, ale i na změny v účetních, daňových a dalších právních předpisech.

Stejně jako tomu bylo v předchozích vydáních, tak i v tomto novém vydání se jednotlivé kapitoly publikace věnují právní, účetní a daňové problematice společnosti s ručením omezeným od jejího vzniku až po zánik včetně případné účasti společnosti s ručením omezeným na podnikání v jiných obchodních společnostech nebo družstvech. Nechybí ani daňový pohled na vzájemné vztahy společností s ručením omezeným a jejich společníků, členů statutárních orgánů (tj. jednatelů), členů dozorčích rad, zástupců a některých dalších osob (např. likvidátora), a to zejména při odměňování těchto osob, při vyplácení podílů na zisku a při poskytování různých dalších plnění těmto i jiným osobám. Jedna z kapitol se zabývá daňovými souvislostmi zápůjček a darů poskytovaných společníky, jednateli a dalšími osobami do společnosti s ručením omezeným. V poslední kapitole publikace jsou objasněny hlavní právní a daňové aspekty ukončení činnosti společnosti s ručením omezeným a jejího zrušení bez likvidace nebo s likvidací.

Z velkého množství čtenářských dotazů zejména k účetní a daňové problematice společnosti s ručením omezeným bylo do jednotlivých kapitol této publikace zařazeno podle převažujícího tematického zaměření celkem 180 nejčastějších a nejzajímavějších dotazů z poslední doby ke konkrétním případům z praxe, ke kterým se opět vyjádřili a poskytli svá stanoviska renomovaní odborníci.

Toto vydání publikace vychází z právního stavu platného k 1. lednu 2016.

V krátkém testu na závěr publikace si čtenáři mohou opět ověřit své znalosti o některých právních, účetních a daňových souvislostech podnikání ve společnosti s ručením omezeným. Součástí publikace je i slovník definic vybraných pojmů týkajících se problematiky společností s ručením omezeným.

1 Právní úprava společnosti s ručením omezeným

Historicky první právní úprava s. r. o. spatřila světlo světa v roce 1892, a to v Německu. Dle německého vzoru se pak rychle rozvíjely právní úpravy této formy společnosti i v dalších zemích, např. v Rakousko-Uhersku byl přijat zákon č. 58/1906 ř. z., o společnostech s ručením omezeným s účinností od 15. června 1906. Tímto zákonem se řídila až do svého zániku i první Česká republika (pouze jednou byl novelizován, a to v roce 1920). S nástupem komunistické strany k moci po druhé světové válce nastal rychlý vývoj proti soukromému podnikání, což přineslo rychlý úpadek obchodních společností v Československu. Právní úprava s. r. o. zde byla zrušena přijetím občanského zákoníku k 1. lednu 1950, a v důsledku toho zanikly i všechny zbývající společnosti.

Nová komplexní právní úprava s. r. o. pak vznikla až po více než 40 letech přijetím obchodního zákoníku s účinností od 1. ledna 1992. Obchodní zákoník nahradil dřívější hospodářský zákoník, ve kterém byla právní úprava s. r. o. jen okrajová, obsahovala pouze šest paragrafů.

Od 1. ledna 2014 byl obchodní zákoník v souvislosti s rekodifikací soukromého práva zrušen a od uvedeného data platí nová právní úprava obchodních společností a družstev podle zákona o obchodních korporacích, avšak obecnou právní úpravu právnických osob včetně korporací obsahuje občanský zákoník (do konce roku 2013 byly obchodní společnosti upraveny jen v obchodním zákoníku).

S. r. o. se týkají zejména § 1–94 zákona o obchodních korporacích (obecná právní úprava obchodních korporací) a § 132–242 zákona o obchodních korporacích (speciální právní úprava s. r. o.). S. r. o. se ale týkají také § 118–209 občanského zákoníku, které obecně upravují zejména právní osobnost právnické osoby (dříve právní subjektivita), ustavení a vznik právnické osoby, sídlo a účel právnické osoby, orgány právnické osoby, jednání za právnickou osobu, přeměnu právnické osoby, zrušení a zánik právnické osoby. § 210–213 občanského zákoníku obecně upravují korporace jako právnické osoby. S. r. o. se týká i speciální právní úprava přeměn obchodních společností podle zákona o přeměnách obchodních společností a družstev (obecnou právní úpravu přeměn právnických osob obsahuje občanský zákoník).

Podle přechodných ustanovení zákona o obchodních korporacích byly s. r. o. vzniklé před nabytím účinnosti tohoto zákona (tj. do konce roku 2013) povinny do 30. června 2014 upravit své společenské smlouvy tak, aby vyhovovaly kogentním ustanovením zákona o obchodních korporacích (tj. ustanovením uvedeného zákona, od kterých se nelze odchýlit), a doručit nová znění společenských smluv do sbírky listin příslušného rejstříkového soudu. S. r. o., které tak neučinily, byly rejstříkovým soudem vyzvány ke splnění této povinnosti v dodatečné lhůtě. Pokud s. r. o. neprovedla požadovanou úpravu společenské smlouvy ani v dodatečně stanovené lhůtě, hrozilo jí zrušení s likvidací na návrh rejstříkového soudu nebo osoby, která na tom osvědčila právní zájem. Nejpozději do konce roku 2015 se měly s. r. o. změnou svých společenských smluv podřídit zákonu o obchodních korporacích jako celku. Do 30. června 2014 byly s. r. o. povinny uzpůsobit nové právní úpravě podle zákona o obchodních korporacích také smlouvy o výkonu funkce a o odměně, jinak podle § 777 odst. 3 uvedeného zákona platí, že je výkon funkce bezplatný.

S. r. o. je obchodní společností a právnickou osobou založenou zpravidla za účelem podnikání. Může být ale založena i za jiným účelem, než je podnikání, pokud to není zvláštním právním předpisem výslovně vyloučeno. Za podmínek stanovených v § 146 a násl. občanského zákoníku může být také s. r. o. veřejně prospěšnou právnickou osobou. I v takovém případě je ale v souladu s § 421 odst. 1 občanského zákoníku s. r. o. jako právnická osoba zapsaná v obchodním rejstříku považována za podnikatele. Je také možné založit s. r. o. zčásti za podnikatelským účelem a zčásti za nepodnikatelským účelem.

Na území České republiky může být s. r. o. založena pouze podle tuzemského práva. Zahraniční společnost obdobného typu může přemístit své sídlo na území České republiky jen tehdy, umožňuje-li to mezinárodní smlouva, která je pro Českou republiku závazná a byla vyhlášena ve sbírce zákonů nebo ve sbírce mezinárodních smluv. Obdobně to platí i pro případné přemístění sídla české s. r. o. do zahraničí. Přemístění sídla s. r. o. z České republiky do zahraničí je přípustné také v případech a za podmínek stanovených právem ES nebo zvláštním zákonem.

Ze skutečnosti, že s. r. o. je právnickou osobou, plyne zejména to, že je samostatným subjektem práv a povinností, je tedy způsobilá sama právně jednat (tj. činit vlastní právní úkony) a zavazovat se. Její právní osobnost je oddělena od právní osobnosti jejích společníků.

S. r. o. je subjektem odpovědnosti. To znamená, že odpovídá za škodu způsobenou třetím osobám, a je za tuto škodu právně postižitelná. Od roku 2012 mohou být s. r. o. postihovány i trestněprávně, a to podle zákona o trestní odpovědnosti právnických osob, který umožňuje trestat právnické osoby za vymezené trestné činy (mezi nimiž je uvedeno např. i krácení daní), a to podle závažnosti spáchaného trestného činu pokutou, propadnutím majetku, zákazem plnění veřejných zakázek nebo účasti v koncesním řízení nebo ve veřejné soutěži, zákazem přijímání dotací a subvencí, zákazem činnosti nebo zrušením právnické osoby. Trest uložený právnické osobě se také zapisuje do veřejného rejstříku trestů.

Z § 1 odst. 1 a 2 zákona o obchodních korporacích vyplývá, že s. r. o. je obchodní společností kapitálového typu. To znamená, že povinně vytváří základní kapitál, který je tvořen vklady společníků, a jehož výše se zapisuje do veřejného obchodního rejstříku. V zákoně o obchodních korporacích není povinnost s. r. o. vytvořit základní kapitál výslovně stanovena, ale vyplývá ze stanovení minimální výše vkladu společníka.

Do konce roku 2013 platilo podle § 108 a 109 obchodního zákoníku, že výše základního kapitálu s. r. o. musí činit alespoň 200 000 Kč, přičemž výše vkladu společníka musela činit alespoň 20 000 Kč (s. r. o., které vznikly před rokem 2001, mohly mít základní kapitál vytvořený pouze ve výši 100 000 Kč). Od roku 2014 platí podle § 142 odst. 1 zákona o obchodních korporacích, že minimální výše vkladu do základního kapitálu s. r. o. je 1 Kč, ledaže společenská smlouva určí, že výše vkladu je vyšší. Podle § 142 odst. 2 zákona o obchodních korporacích může být výše vkladu stanovena pro jednotlivé podíly rozdílně.

Podle § 132 odst. 1 zákona o obchodních korporacích je s. r. o. společností, za jejíž dluhy ručí společníci společně a nerozdílně do výše, v jaké nesplnili vkladové povinnosti podle stavu zapsaného v obchodním rejstříku v době, kdy byli věřitelem vyzváni k plnění. To znamená, že společníci s. r. o. ručí společně a nerozdílně za dluhy společnosti jen do výše souhrnu nesplacených částí vkladů všech společníků podle stavu zápisu v obchodním rejstříku. Od okamžiku, kdy všichni společníci splatili svůj vklad a úplné splacení všech vkladů je zapsáno do veřejného (tj. obchodního) rejstříku, ručení společníků za dluhy společnosti zaniká (ručení společníka tedy nezaniká zápisem o plném splacení jeho vkladu, ale až zápisem o plném splacení vkladů všech společníků). S. r. o. odpovídá za své dluhy celým svým majetkem, nikoliv pouze základním kapitálem, jak je v praxi někdy mylně chápáno.

Od roku 2014 může mít s. r. o. neomezený počet společníků (do konce roku 2013 byl počet společníků s. r. o. omezen maximálním počtem 50 osob), a podle § 11 odst. 1 zákona o obchodních korporacích ji může založit i jediný zakladatel. Podle § 11 odst. 2 zákona o obchodních korporacích může mít ale s. r. o. jediného společníka také v důsledku soustředění všech podílů v jeho rukou. Podle zákona o obchodních korporacích může být fyzická osoba jediným společníkem v neomezeném počtu s. r. o. (podle obchodního zákoníku mohla být fyzická osoba jediným společníkem maximálně ve třech s. r. o.). S. r. o. se může stát společníkem v jiné s. r. o., může být akcionářem a. s., společníkem veřejné obchodní společnosti nebo komplementářem komanditní společnosti a může být společníkem nebo členem i jiných právnických osob, není-li to zvláštním právním předpisem vyloučeno.

S. r. o. je povinna činit právní úkony pod svým jménem, tj. obchodní firmou, pod kterou je zapsána v obchodním rejstříku. Podle § 132 odst. 2 zákona o obchodních korporacích musí s. r. o. obsahovat označení „s. r. o.“, které může být nahrazeno zkratkou „spol. s r. o.“ nebo „s. r. o.“. Podle § 132 občanského zákoníku je jménem s. r. o. její název, který musí odlišit tuto právnickou osobu od jiných osob a jak bylo výše uvedeno, musí obsahovat označení vyjadřující její právní formu.

Speciální požadavek na název firmy se týká s. r. o. založené pro výkon advokacie, z jejíž obchodní firmy musí být podle § 12 odst. 2 zákona o advokacii zřejmé, že se jedná o společnost, jejímž předmětem činnosti je výkon advokacie.

S. r. o. se zakládá společenskou smlouvou, která podle § 8 zákona o obchodních korporacích vyžaduje formu veřejné listiny, tj. notářského zápisu. To platí i pro případné změny a dodatky společenské smlouvy. Obligatorní (tj. povinné) náležitosti společenské smlouvy jsou stanoveny v § 146 zákona o obchodních korporacích. S. r. o. založená jediným společníkem se zakládá zakladatelskou listinou pořízenou ve formě veřejné listiny.

S. r. o. musí při svém založení určit své sídlo, které podle § 136 odst. 1 občanského zákoníku může být i v bytě, pokud to nenaruší klid a pořádek v domě. Podle § 429 občanského zákoníku obecně platí, že sídlo podnikatele se určí adresou zapsanou ve veřejném rejstříku; přitom podle § 136 odst. 2 občanského zákoníku platí, že v případě právnické osoby zapisované do veřejného rejstříku postačí, pokud zakladatelské právní jednání uvede název obce, kde je sídlo právnické osoby, avšak do veřejného rejstříku právnická osoba navrhne zapsat plnou adresu sídla. Pro účely zákona o dani z přidané hodnoty se sídlem s. r. o. rozumí adresa místa jejího vedení, za které se považuje místo, kde jsou přijímána zásadní rozhodnutí týkající se řízení společnosti, popřípadě místo, kde se schází její vedení.

S. r. o. jedná jako právnická osoba osobně prostřednictvím svého statutárního orgánu. Statutárním orgánem s. r. o. je podle § 44 odst. 5 zákona o obchodních korporacích každý jednatel, ledaže společenská smlouva určí, že více jednatelů tvoří kolektivní orgán. Kromě statutárního orgánu mohou za s. r. o. jednat i jiné osoby, které v daném případě tuto právnickou osobu zastupují (např. při jednání před soudem, při daňovém řízení před správcem daně). Na rozdíl od jednání statutárního orgánu se však v tomto případě nejedná o osobní jednání společnosti, ale o jednání na základě oprávnění nebo zmocnění k zastupování. Nejvyšším orgánem s. r. o. je valná hromada, na níž vykonávají společníci svá práva týkající se řízení společnosti a kontroly její činnosti v rozsahu a způsobem uvedeným ve společenské smlouvě nebo ve stanovách společnosti. Na valné hromadě společníci přijímají společně nejdůležitější rozhodnutí, jejichž okruh je vymezen v § 190 zákona o obchodních korporacích. Určí-li tak společenská smlouva nebo právní předpis, zřídí s. r. o. dozorčí radu, jejímž hlavním účelem je podle § 201 odst. 2 zákona o obchodních korporacích dohlížet na činnost jednatelů, kontrolovat údaje obsažené v obchodních a účetních knihách a účetních závěrkách, neurčí-li společenská smlouva jinak.

V s. r. o., která má jediného společníka, vykonává působnost valné hromady tento jediný společník. V případech, kdy zákon o obchodních korporacích nebo jiný právní předpis vyžaduje, aby rozhodnutí valné hromady s. r. o. bylo osvědčeno veřejnou listinou, musí mít rozhodnutí jediného společníka formu veřejné listiny (tj. notářského zápisu). Podle § 13 zákona o obchodních korporacích platí, že smlouva uzavřená mezi jednočlennou společností zastoupenou jediným společníkem a tímto společníkem musí mít vždy písemnou formu s úředně ověřenými podpisy; to ale neplatí, pokud je taková smlouva uzavřena v rámci běžného obchodního styku a za podmínek v něm obvyklých.

1

Přechod s. r. o. na podmínky zákona o obchodních korporacích

Obchodní korporace by chtěla přejít na podmínky zákona o obchodních korporacích. Co všechno musí změnit a v jakém časovém limitu? Ve výpisu z obchodního rejstříku například stačí doplnit formulaci: „Obchodní korporace se podřídila zákonu jako celku postupem podle § 777 odst. 5 zákona č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech“? Musí se také pozměnit společenská smlouva? Od kdy tato změna bude platit? Až po datu zápisu? Pokud bude mít s. r. o. za rok 2015 zisk, bude muset udělat povinný příděl (dle smlouvy) do rezervního fondu, jestliže nestihne udělat změnu do konce roku?

Odpověď:

V dotazu se směšují dvě rozdílné záležitosti, a to přizpůsobení zakladatelských dokumentů obchodní korporace zákonu o obchodních korporacích dle § 777 odst. 2 a podřízení se novému zákonu o obchodních korporacích jako celku postupem dle § 777 odst. 5.

Všechny obchodní korporace mají dle § 777 odst. 2 zákona o obchodních korporacích povinnost přizpůsobit své zakladatelské dokumenty nové právní úpravě. Lhůta, ve které byly obchodní korporace povinny tak učinit a založit je do sbírky listin rejstříkového soudu, uplynula již ke dni 30. června 2014. Pokud tedy obchodní korporace zatím své zakladatelské dokumenty nové úpravě nepřizpůsobila, měla by tak co nejdříve učinit. Rozsah tohoto přizpůsobení bude v každém individuálním případě záviset na tom, o jakou obchodní korporaci se jedná a jaký byl dosavadní obsah jejích zakladatelských dokumentů.

Změna zakladatelských dokumentů musí být u s. r. o. provedena ve formě notářského zápisu. Standardní postup je tedy takový, že notář po předložení stávajícího zakladatelského dokumentu připraví pro korporaci aktualizovanou verzi odpovídající nové právní úpravě, kterou společníci (akcionáři, členové) následně potřebnou většinou schválí.

Přizpůsobení zakladatelských dokumentů nové právní úpravě může teoreticky proběhnout i bez současného rozhodnutí o tom, že se obchodní korporace podřizuje zákonu o obchodních korporacích jako celku dle § 777 odst. 5 tohoto zákona, nicméně v takovém případě by se právní režim fungování společnosti stal poměrně nepřehledným, a proto tento postup nelze doporučit. Naopak je vhodné společně s rozhodnutím o přizpůsobení zakladatelských dokumentů nové právní úpravě přijmout též rozhodnutí o tom, že se obchodní korporace podřizuje zákonu o obchodních korporacích jako celku dle § 777 odst. 5 tohoto zákona.

Obchodní korporace se může dle § 777 odst. 5 zákona o obchodních korporacích podřídit tomuto zákonu jako celku do dvou let od nabytí jeho účinnosti, tj. do 1. ledna 2016. Zákon výslovně říká, že podřízení se zákonu o obchodních korporacích jako celku musí proběhnout „změnou společenských smluv“. Pokud se obchodní korporace rozhodne podřídit zákonu o obchodních korporacích, nabývá tato změna účinnosti až jejím zápisem do obchodního rejstříku.

Co se týče změn údajů zapsaných o korporaci v obchodním rejstříku, tyto budou po případné úpravě zakladatelských dokumentů každopádně rozsáhlejší než jen údaj o případném podřízení se zákonu o obchodních korporacích. Rozsah zapisovaných informací vyplývá zejména z § 25 a 48 zákona o veřejných rejstřících.

Pokud má s. r. o. povinný příděl do rezervního fondu zakotven přímo ve společenské smlouvě a tato společenská smlouva nebude změněna, bude příděl muset proběhnout, neboť pro společnost je závazné nejen znění zákona (které již povinné příděly do rezervního fondu neupravuje), ale též znění její společenské smlouvy. To nic nemění na tom, že rezervní fond lze po odpovídající úpravě společenské smlouvy zrušit, vždy tak lze ale učinit až po odpovídající změně zakladatelského dokumentu.

Související předpisy:

•§ 777 zákona o obchodních korporacích

•§ 25 a 48 zákona o veřejných rejstřících

2

Rozlišení firmy podnikající fyzické osoby a s. r. o.

Mám živnostenský list založený na fyzickou osobu. Existuje nějaké rozlišení mezi názvem firmy na fyzickou osobu (např. Naturela) a s. r. o.? Chci si nechat testovat kosmetické produkty a nevím, zda vyhotovené testy zůstanou platné při převodu z fyzické osoby na s. r. o.

Odpověď:

V případě obchodních korporací musí být součástí názvu také označení, které odlišuje právnickou osobu od fyzické osoby a vyjadřuje to, o jaký druh společnosti se jedná. V případě veřejné obchodní společnosti – „veřejná obchodní společnost“, „veř. obch. spol.“, „v. o. s.“, komanditní společnosti – „komanditní společnost“, „kom. spol.“, „k. s.“, společnosti s ručením omezeným – „s. r. o.“, „spol. s r. o.“, akciové společnosti – „akciová společnost“, „akc. spol.“, „a. s.“, družstva – „družstvo“.

V případě podnikatele, fyzické osoby zapsané v obchodním rejstříku se podnikatelská činnost vykonává pod obchodním názvem, který je nezaměnitelným s označením typu obchodní korporace. V případě podnikatele, fyzické osoby nezapsaném v obchodním rejstříku tvoří obchodní název jméno, příjmení podnikatele a případně dodatek k obchodnímu jménu vyjadřující druh samostatné výdělečné činnosti (např.: Ing. Petr Novák, auditor, JUDr. Petr Novotný, advokát).

Doba platnost testů případně jejich převoditelnost vyplývá z legislativních či obchodních podmínek, na základě kterých jsou výsledky testů oprávněnou osobou vydávány. Takové podmínky mohou být v různých případech odlišné. V obecné rovině není vyloučeno jejich převedení na základě smlouvy o prodeji závodu nebo v případně nepeněžitého vkladu do obchodní korporace, avšak za podmínky, nevylučuje-li to povaha práva či smlouva, na základě které byly tazatelem zmiňované testy provedeny.

Související předpisy:

•§ 132 odst. 2 občanského zákoníku

•§ 2178 občanského zákoníku

•§ 96 zákona o obchodních korporacích

•§ 118 odst. 2 zákona o obchodních korporacích

•§ 132 odst. 2 zákona o obchodních korporacích

•§ 243 odst. 2 zákona o obchodních korporacích

•§ 552 odst. 3 zákona o obchodních korporacích

3

Sídlo s. r. o. v bytě, který je v podílovém spoluvlastnictví manželů

S. r. o. zřídila své sídlo v panelovém domě s byty v osobním vlastnictví. Majiteli bytu jsou manželé, kteří mají byt v podílovém spoluvlastnictví (50 % + 50 %), přičemž ani jeden z nich v bytě trvale nebydlí. Souhlas se sídlem firmy pro zápis v obchodním rejstříku oba manželé dali. Ani jeden z manželů není společníkem s. r. o.

1) Může být sídlo firmy s nájemní smlouvou v bytové jednotce, když se nejedná o nebytový prostor?

2) Musí společnost sepsat smlouvu s každým z manželů, když byt není ve společném jmění manželů?

Odpověď:

Ad 1)

Sídlo s. r. o. může být i v bytě, pokud to nenaruší klid a pořádek v domě. Je ale potřeba pro zápis do obchodního rejstříku doložit právní důvod užívání bytové jednotky pro sídlo s. r. o. (nájemní smlouvu apod.).

Ad 2)

Podle § 1127 občanského zákoníku jsou z právního jednání týkajícího se společné věci všichni spoluvlastníci oprávněni a povinni společně a nerozdílně. V daném případě by tedy měla být nájemní smlouva sepsána s oběma manželi.

Související předpisy:

•§ 136 odst. 1 občanského zákoníku

•§ 1127 občanského zákoníku

4

Povinné uvádění údajů o s. r. o. na obchodních listinách

Jaké údaje je s. r. o. povinna uvádět na objednávkách a v uzavřených smlouvách? Údajně se musí uvádět i výše základního kapitálu.

Odpověď:

Z § 435 odst. 1 občanského zákoníku vyplývá, že s. r. o. je povinna uvádět na obchodních listinách, za které se obvykle považují objednávky, obchodní dopisy, faktury a smlouvy, svou firmu (tj. název, pod kterým je s. r. o. zapsána v obchodním rejstříku, včetně dodatku označujícího její právní formu), své sídlo a identifikační číslo (IČO) a dále též údaj o zápisu do obchodního rejstříku včetně oddílu a vložky. Obdobně to platí i pro internetové stránky společnosti.

Výše základního kapitálu společnosti není povinným údajem v obchodních listinách. Pokud ale s. r. o. údaj o svém základním kapitálu na obchodních listinách uvádí, pak se podle § 7 odst. 1 zákona o obchodních korporacích tento údaj musí týkat pouze upsané a splacené části základního kapitálu.

Související předpisy:

•§ 435 občanského zákoníku

•§ 7 zákona o obchodních korporacích

5

Ručení společníků za závazky s. r. o. při nesplacení vkladu jedním ze společníků

S. r. o. se základním kapitálem ve výši 300 000 Kč má dva společníky, z nichž každý se zavázal splatit peněžitý vklad ve výši 150 000 Kč. Jeden ze společníků již svůj vklad splatil v plné výši, druhý společník dosud splatil pouze 50 000 Kč. Výše uvedený stav splácení vkladů je již zapsán v obchodním rejstříku. Do jaké výše ručí za závazky společnosti jednotliví společníci?

Odpověď:

Podle § 132 odst. 1 zákona o obchodních korporacích ručí společníci za dluhy s. r. o. společně a nerozdílně do výše, v jaké nesplnili vkladové povinnosti podle stavu zapsaného v obchodním rejstříku v době, kdy byli věřitelem vyzváni k plnění. V daném případě ručí oba společníci (tj. i společník, který svůj vklad již zcela splatil) za dluhy společnosti společně a nerozdílně až do částky 100 000 Kč.

Pokud by plnění věřiteli poskytl společník, který ještě svůj vklad nesplatil, započetlo by se mu toto plnění na splnění jeho dosud nesplacené vkladové povinnosti. V případě, že by plnění věřiteli poskytl společník, který má svůj vklad již splacen, měl by za toto plnění obdržet od společnosti odpovídající náhradu. Jestliže by společník nedosáhl této náhrady od společnosti, poskytl by mu náhradu za jeho plnění druhý společník.

Související předpisy:

•§ 132 odst. 1 zákona o obchodních korporacích

•§ 134 zákona o obchodních korporacích

Konec ukázky

Table of Contents

Titulní strana

Odpovědi publikované v této knize zpracovali tito autoři:

Zkratky a úplné názvy předpisů a pokynů používaných v publikaci

Úvod

1 Právní úprava společnosti s ručením omezeným

1. Přechod s. r. o. na podmínky zákona o obchodních korporacích

2. Rozlišení firmy podnikající fyzické osoby a s. r. o.

3. Sídlo s. r. o. v bytě, který je v podílovém spoluvlastnictví manželů

4. Povinné uvádění údajů o s. r. o. na obchodních listinách

5. Ručení společníků za závazky s. r. o. při nesplacení vkladu jedním ze společníků

2 Založení a vznik společnosti s ručením omezeným

3 Společnost s ručením omezeným jako účetní jednotka

4 Společnost s ručením omezeným jako daňový subjekt

5 Vklady společníků do společnosti s ručením omezeným (vytvoření základního kapitálu)

6 Obchodní podíl a další vztahy mezi společností s ručením omezeným a společníky

7 Převod a přechod podílu v s. r. o.

8 Ukončení účasti společníka v společnosti s ručením omezeným (vypořádací podíl)

9 Jednatelé a další orgány společnosti s ručením omezeným

10 Zdaňování příjmů společníků, jednatelů a členů dozorčí rady

11 Zastupování společnosti s ručením omezeným

12 Rozdělení výsledku hospodaření společnosti s ručením omezeným a zjištění základu daně a daně z příjmů právnických osob (uplatňování daňové ztráty)

13 Podíly společníků na zisku a jejich zdanění

14 Zvyšování a snižování základního kapitálu s. r. o.

15 Vlastní kapitál s. r. o. v účetních a daňových souvislostech

16 Zápůjčky a dary do s. r. o. od společníků a jiných osob

17 Účast s. r. o. v jiných obchodních korporacích a dalších právnických osobách

18 Přerušení nebo ukončení činnosti a zánik s. r. o.