Personalistika v řízení školy

Personalistika

v řízení školy

MARTIN ŠIKÝŘ

DAVID BOROVEC

IRENA TROJANOVÁ

2., aktualizované vydání

Vzor citace: ŠIKÝŘ, M., D. BOROVEC a I. TROJANOVÁ. Personalistika v řízení školy. 2., aktualizované vyd. Praha: Wolters Kluwer ČR, a. s., 2016. 188 s.

Autorství jednotlivých kapitol

Ing. Martin Šikýř, Ph.D. – kap. 1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.9, 3.1, 3.2, 3.3, 4.1, 5.1, 5.3, 6.2, 6.3, celková koncepce a zpracování publikace

Mgr. David Borovec – kap. 1.3, 2.5, 2.6, 2.7, 2.8, 4.2, 4.3, 5.2, 6.1 včetně příkladů

Mgr. Irena Trojanová, Ph.D. – kap. 2.9.2, komentáře a příklady z praxe

KATALOGIZACE V KNIZE – NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Šikýř, Martin

Personalistika v řízení školy / Martin Šikýř, David Borovec, Irena Trojanová. -- 2., aktualizované vydání. -- Praha : Wolters Kluwer ČR, a.s., 2016. -- 188 stran

ISBN 978-80-7552-264-1 (brožováno)

371.1 * 005.95/.96

- management školy

- personální management

- kolektivní monografie

371 - Školství (organizace) [22]

Právní stav publikace je k 1. 6. 2016.

© Ing. Martin Šikýř, Ph.D., Mgr. David Borovec,

Mgr. Irena Trojanová, Ph.D., 2016

ISBN 978-80-7552-264-1 (brož.)

ISBN 978-80-7552-265-8 (e-pub)

ISBN 978-80-7552-267-2 (pdf)

ISBN 978-80-7552-266-5 (mobi)

O AUTORECH

Ing. Martin Šikýř, Ph.D.

Získal vysokoškolské vzdělání na Vysoké škole ekonomické v Praze absolvováním magisterského studijního programu aplikovaná informatika na Fakultě informatiky a statistiky a doktorského studijního programu ekonomika a management na Fakultě podnikohospodářské. V letech 2006–2013 pracoval na katedře personalistiky Vysoké školy ekonomické v Praze. Následovala spolupráce s Vysokou školou regionálního rozvoje nebo Masarykovým ústavem vyšších studií Českého vysokého učení technického v Praze. V pedagogické, vědecko-výzkumné a publikační činnosti se zabývá problematikou řízení pracovního výkonu a souvisejícími procesy řízení lidských zdrojů, zejména výběrem, hodnocením, odměňováním a vzděláváním zaměstnanců.

Mgr. David Borovec

Dosáhl vysokoškolského vzdělání v magisterském studijním programu, obor právo, na Právnické fakultě Univerzity Karlovy v Praze. V současné době pokračuje ve studiu doktorského studijního programu, obor pracovní právo a právo sociálního zabezpečení, na Právnické fakultě Univerzity Karlovy v Praze při katedře pracovního práva a práva sociálního zabezpečení. V rámci své publikační a lektorské činnosti se věnuje nejen obecným pracovněprávním otázkám a jejich dopadům na personální řízení, ale také propojení pracovního práva s potřebami školské praxe.

Mgr. Irena Trojanová, Ph.D.

Vystudovala učitelství matematiky a fyziky na Matematicko-fyzikální fakultě Univerzity Karlovy v Praze, doktorské studium pedagogiky absolvovala na Pedagogické fakultě Univerzity Karlovy v Praze. Je ředitelkou Základní školy Bohumila Hrabala v Praze a odbornou asistentkou na katedře Centrum školského managementu Pedagogické fakulty Univerzity Karlovy v Praze, kde garantuje výuku modulu vedení lidí. Jako lektorka působí i v dalších vzdělávacích institucích, kde se zaměřuje na oblasti personálních činností a měkkých dovedností. Je autorkou řady odborných článků a studijních textů.

ÚVOD

Součástí řízení školy je personalistika, která se zabývá řízením a vedením lidí. Úkolem personalistiky je zajistit škole dostatek schopných a motivovaných lidí a s jejich pomocí dosahovat strategických cílů školy. Škola zabezpečuje požadovanou práci a dosahuje strategických cílů pomocí jiných lidí, zpravidla vlastních zaměstnanců, kteří vykonávají závislou práci v pracovněprávních vztazích upravených pracovněprávními předpisy. Úkol personalistiky je naplňován prostřednictvím personálních činností (výběru, hodnocení, odměňování, vzdělávání apod.), které provádí ředitel školy a ostatní vedoucí zaměstnanci pověření řízením a vedením podřízených zaměstnanců. Vedoucí zaměstnanci naplňují úkol personalistiky, když řídí a vedou podřízené zaměstnance k vykonávání sjednané práce a dosahování strategických cílů školy.

Vedoucí zaměstnanci přispívají k dosažení úspěchu školy tím, že se starají, aby ostatní zaměstnanci (pedagogičtí i nepedagogičtí pracovníci) využívali svoje nejlepší schopnosti a motivaci k dosažení úspěchu školy. Přitom se očekává, že rovněž sami vedoucí zaměstnanci využijí svoje nejlepší schopnosti a motivaci k dosažení úspěchu školy. Očekává se, že vedoucí zaměstnanci vytvoří ve škole optimální systém personálních činností, který povede k dosažení strategických cílů školy, stejně jako k uspokojení specifických potřeb zaměstnanců. Předpokladem úspěchu je znalost aplikace jednotlivých personálních činností. Vedoucí zaměstnanci potřebují vědět, jaké personální činnosti, jakým způsobem a za jakým účelem mají uplatňovat, aby dokázali optimálně řídit a vést podřízené zaměstnance k vykonávání sjednané práce, dosahování požadovaného výkonu a realizaci strategických cílů školy. Možné odpovědi poskytují kapitoly této publikace, která aplikuje moderní pojetí řízení a vedení lidí v organizaci na řízení a vedení zaměstnanců ve školách. Současní i budoucí vedoucí zaměstnanci ve školách si prostřednictvím publikace osvojí systémové a strategické zásady a postupy obsazování volných pracovních míst, řízení pracovního výkonu a hodnocení zaměstnanců, odměňování zaměstnanců, vzdělávání zaměstnanců nebo péče o zaměstnance.

Druhé vydání Personalistiky v řízení školy představuje osvědčené personální činnosti a související právní předpisy. Upraveny byly příklady týkající se pojetí personalistiky ve škole, personální strategie a organizační struktury školy, vytváření a analýzy pracovních míst ve škole, plánování, získávání, výběru a adaptace zaměstnanců školy, řízení a hodnocení pracovního výkonu zaměstnanců školy nebo motivace a vzdělávání zaměstnanců školy. Aktualizovány byly právní souvislosti týkající se základních pracovněprávních vztahů, vzniku, změny a skončení pracovního poměru, dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr, odměňování a vzdělávání zaměstnanců nebo pracovní doby a doby odpočinku.

SEZNAM ZKRATEK

Zkratky právních předpisů citovaných v knize

antidiskriminační zákon

zákon č. 198/2009 Sb., o rovném zacházení a o právních prostředcích ochrany před diskriminací a o změně některých zákonů (antidiskriminační zákon)

obč. zák.

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

školský zákon

zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon)

zák. o inspekci práce

zákon č. 251/2005 Sb., o inspekci práce

zák. o ochraně veřejného zdraví

zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví

zák. o pedagogických pracovnících

zákon č. 563/2004 Sb., o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů

zák. práce

zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce

zák. o zaměstnanosti

zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti

zák. č. 309/2006 Sb.

zákon č. 309/2006 Sb., kterým se upravují další požadavky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v pracovněprávních vztazích a o zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při činnosti nebo poskytování služeb mimo pracovněprávní vztahy (zákon o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci)

nařízení vlády č. 11/2002 Sb.

nařízení vlády č. 11/2002 Sb., kterým se stanoví vzhled a umístění bezpečnostních značek a zavedení signálů

nařízení vlády č. 75/2005 Sb.

nařízení vlády č. 75/2005 Sb., o stanovení rozsahu přímé vyučovací, přímé výchovné, přímé speciálně pedagogické a přímé pedagogicko-psychologické činnosti pedagogických pracovníků

nařízení vlády č. 564/2006 Sb.

nařízení vlády č. 564/2006 Sb., o platových poměrech zaměstnanců ve veřejných službách a správě

nařízení vlády č. 567/2006 Sb.

nařízení vlády č. 567/2006 Sb., o minimální mzdě, o nejnižších úrovních zaručené mzdy, o vymezení ztíženého pracovního prostředí a o výši příplatku ke mzdě za práci ve ztíženém pracovním prostředí

nařízení vlády č. 361/2007 Sb.

nařízení vlády č. 361/2007 Sb., kterým se stanoví podmínky ochrany zdraví při práci

nařízení vlády č. 222/2010 Sb.

nařízení vlády č. 222/2010 Sb., o katalogu prací ve veřejných službách a správě

nařízení vlády č. 272/2011 Sb.

nařízení vlády č. 272/2011 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací

vyhláška č. 317/2005 Sb.

vyhláška č. 317/2005 Sb., o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků

vyhláška č. 263/2007 Sb.

vyhláška č. 263/2007 Sb., kterou se stanoví pracovní řád pro zaměstnance škol a školských zařízení zřízených Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy, krajem, obcí nebo dobrovolným svazkem obcí

Ostatní zkratky

AC

Assessment Centre

BOZP

bezpečnost a ochrana zdraví při práci

CLIL

Content and Language Integrated Learning, tzn. společná výuka předmětu a cizího jazyka

DC

Development Centre

ICT

informační a komunikační technologie

PO

požární ochrana

SVP

speciální vzdělávací potřeby

SPU

specifické poruchy učení

1. POJETÍ PERSONALISTIKY VE ŠKOLE

Součástí řízení školy je personalistika, personální práce, spojená s řízením a vedením zaměstnanců školy. Zajišťování personalistiky je pravomocí a odpovědností ředitele školy a ostatních vedoucích zaměstnanců pověřených řízením a vedením podřízených zaměstnanců. Personalistika umožňuje vedoucím zaměstnancům využívat schopnosti a motivaci podřízených zaměstnanců k dosahování strategických cílů školy. Vedoucím zaměstnancům k tomu slouží jednotlivé personální činnosti, zejména výběr, hodnocení, odměňování nebo vzdělávání zaměstnanců, jejichž úspěšné zvládnutí rozhoduje o úspěšném fungování a hospodaření školy.

Všimněme si, že v souvislosti s personalistikou ve škole se nehovoří pouze o řediteli školy, ale rovněž o ostatních vedoucích zaměstnancích. Personálními činnostmi by se kromě vrcholového managementu školy (ředitele školy a jeho zástupce) měl zabývat i střední management školy, tedy všichni vedoucí zaměstnanci, kteří v rámci organizační struktury řídí podřízené zaměstnance (např. vedoucí školní jídelny, školník, vedoucí vychovatelka, vedoucí učitelka, vedoucí vzdělávacích týmů apod.). Záleží samozřejmě na řediteli školy, které z personálních činností zařadí do náplně jejich funkce. Například u vedoucích vzdělávacích týmů se může jednat o spolupráci s ředitelem školy při výběru učitelů, jejich hodnocení a následného stanovení odměn nebo dalšího vzdělávání.

1.1 Úkol personalistiky ve škole

Úkolem personalistiky je zabezpečit škole dostatek schopných a motivovaných zaměstnanců (pedagogických i nepedagogických pracovníků) a jejich pomocí dosahovat strategických cílů školy.

Škola potřebuje dostatek schopných a motivovaných zaměstnanců, neboť schopnosti a motivace zaměstnanců (způsobilost a ochota vykonávat sjednanou práci) určují výkon zaměstnanců (výsledek práce a chování), který určuje výkon školy (výsledek fungování a hospodaření).

Rozhodující význam lidí pro úspěch organizace je nezpochybnitelný. „Žádná organizace si nemůže počínat lépe než její lidé.“ (Drucker, 2006, s. 131) Úspěšné organizace si uvědomují, že schopní a motivovaní zaměstnanci jsou předpokladem jejich úspěchu. Každá organizace potřebuje i jiné zdroje, ovšem bez schopných a motivovaných zaměstnanců toho žádná organizace mnoho nedokáže.

Vztah mezi schopnostmi (S), motivací (M) a výkonem (V) zaměstnanců vyjadřuje následující rovnice (Pauknerová a kol., 2006, s. 173):

V = f (S × M)

Podle uvedené rovnice je výkon (V) zaměstnanců funkcí (f) schopností (S) a motivace (M) zaměstnanců. Pokud jsou schopnosti (S) nebo motivace (M) zaměstnanců nulové, je rovněž výkon (V) zaměstnanců nulový. Uvedenou rovnici je možné doplnit ještě o jednu proměnnou, podmínky (P) zaměstnanců k práci (Tureckiová, 2007, s. 9):

V = f (S × M × P)

Výkon (V) je požadovaný výsledek práce a chování, kterého zaměstnanci dosahují při vykonávaní sjednané práce za stanovený čas, v daných podmínkách a s jistými náklady. Je vyjádřen množstvím práce, kvalitou práce, včasností práce, přístupem k práci, přítomností v práci a dalšími kritérii výkonu (Armstrong, 2007, s. 414–415).

Schopnosti (S) souvisejí s výkonností zaměstnanců a vyjadřují způsobilost zaměstnanců vykonávat sjednanou práci a dosahovat požadovaného výsledku práce a chování (výkonu). Zahrnují odborné schopnosti, schopnosti vykonávat sjednanou práci s využitím vlastních znalostí a dovedností, a schopnosti chování, schopnosti chovat se požadovaným způsobem při vykonávání sjednané práce s přispěním vlastní osobnosti (Armstrong, 2007, s. 152–153).

Motivace (M) vyjadřuje ochotu zaměstnanců vykonávat sjednanou práci a dosahovat požadovaného výsledku práce a chování (výkonu). Motivace vysvětluje, proč jsou zaměstnanci aktivní a proč se chovají určitým způsobem. Aktivitu a chování zaměstnanců determinují vnitřní motivy (vnitřní podněty působící v psychice zaměstnanců) a vnější stimuly (vnější podněty působící na psychiku zaměstnanců). Stimuly určují aktivitu a chování zaměstnanců pouze tehdy, pokud se setkají s příslušnými motivy (Pauknerová a kol., 2006, s. 92–93). Základním motivem aktivity a chování zaměstnanců jsou potřeby, které vyvolávají v zaměstnancích pocit nedostatku (popřípadě nadbytku) něčeho subjektivně důležitého. Tento pocit vytváří v zaměstnancích jakési vnitřní napětí, které je nutí k aktivitě a chování směřujícímu k odstranění pociťovaného napětí a uspokojení prožívaných potřeb. Při cíleném usměrňování a ovlivňování aktivity a chování zaměstnanců v pracovním procesu je nutné najít a uplatnit takové vnější podněty (stimuly), které se u zaměstnanců setkají s příslušnými vnitřními podněty (motivy, potřebami) a náležitě zapůsobí na jejich motivaci (Pauknerová a kol., 2006, s. 93–94).

Podmínky (P) zahrnují všechny organizační (pracovní úkoly), časové (pracovní doba), prostorové (pracovní prostředí), bezpečnostní (bezpečnost a ochrana zdraví při práci), technické (pracovní zařízení), ekonomické (odměna za práci), právní (pracovněprávní vztahy), sociální (společenské vztahy) a jiné činitele, které ovlivňují schopnosti, motivaci a výkon zaměstnanců v pracovním procesu při vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu (Dvořáková a kol., 2004, s. 86).

Schopnosti a motivace zaměstnanců spolu s podmínkami zaměstnanců určují výkon zaměstnanců a výkon zaměstnanců určuje výkon školy.

Pro ředitele školy je důležité si uvědomit, které z těchto tří proměnných (schopnosti, motivace, podmínky) může ovlivnit a tím následně zlepšit výkon zaměstnanců i výkon školy. Na prvním místě jsou to pracovní podmínky, především pracovní prostředí a technické podmínky (třídy a kabinety vybavené vhodnou technikou i nábytkem), časové podmínky (rozvržení pracovní doby) a sociální podmínky (vhodné vztahy, jejichž prostřednictvím se buduje kultura školy). Dále je to efektivní stimulace zaměstnanců, která při dobré znalosti jejich motivačního založení a motivační struktury vede k vnitřní motivaci zaměstnanců. Nejhůře ovlivnitelné jsou schopnosti, u zaměstnanců lze částečně rozvíjet schopnosti odborné, ale schopnosti chování jsou u dospělých jedinců obtížně regulovatelné.

Pochopení uvedeného vztahu je důležité pro pochopení vztahu mezi řízením a vedením zaměstnanců a výkonem školy. Prostřednictvím řízení a vedení zaměstnanců je možné ovlivňovat schopnosti, motivaci, podmínky a výkon zaměstnanců i výkon školy. Řízení a vedení zaměstnanců k dosahování strategických cílů školy je úkolem personalistiky a náplní personálních činností.

Moderní pojetí personalistiky je o řízení a vedení lidí. Řízení (management) se týká realizace strategických cílů organizace pomocí optimálního zabezpečování, rozdělování, využívání a rozvíjení všech potřebných zdrojů (materiálních, finančních, informačních, lidských). Vedení (leadership) se zaměřuje na rozhodující zdroj, to znamená na lidi, a týká se schopnosti přesvědčovat a podněcovat lidi k vykonávání sjednané práce, dosahování požadovaného výkonu a realizaci strategických cílů organizace. Účinné řízení lidí vyžaduje účelné vedení lidí. (Armstrong a Stephens, 2008, s. 17)

1.1.1 Personální činnosti

Personální činnosti slouží naplňování úkolu personalistiky. Umožňují škole zabezpečovat dostatek schopných a motivovaných zaměstnanců a jejich pomocí dosahovat strategických cílů školy.

Podstatou úspěšného řízení školy je dosažení souladu mezi strategií, organizační strukturou a systémem personálních činností:

■ Strategie. Škola potřebuje dlouhodobou (tříletou až pětiletou) koncepci řízení, která s ohledem na posouzení současného stavu (zhodnocení silných a slabých stránek, stejně jako příležitostí a hrozeb) definuje smysluplný cíl a optimální způsob fungování a hospodaření školy uprostřed neustále se měnících vlivů okolí (politických, ekonomických, sociálních, technologických, legislativních, ekologických a jiných), zejména nejvhodnější postup zabezpečování, využívání a rozvoje disponibilních zdrojů (materiálních, finančních, informačních, lidských) k dosažení očekávaného výkonu.

■ Organizační struktura. Škola potřebuje vhodné formální uspořádání zaměstnanců a ostatních zdrojů k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu.

■ Systém personálních činností. Škola potřebuje optimální systém výběru, hodnocení, odměňování a vzdělávání zaměstnanců k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu.

Dosažení souladu mezi strategií, organizační strukturou a systémem personálních činností je podmínkou dosažení očekávaného výkonu školy. Podstatný je ovšem systém personálních činností, protože zaměstnanci jsou aktivní součástí školy:

■ pracují v rámci organizační struktury školy,

■ rozhodují o realizaci strategie školy.

Systém personálních činností ovlivňuje výkon školy tím, že ovlivňuje výkon zaměstnanců. Dosažení očekávaného výkonu školy vyžaduje takový systém personálních činností, který škole umožní ovlivňovat všechny podstatné determinanty výkonu zaměstnanců, to znamená jejich schopnosti, motivaci a podmínky k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu. Základem takového systému personálních činností je:

■ Výběr. Škola zabezpečuje schopné a motivované zaměstnance k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu.

■ Hodnocení. Škola posuzuje skutečný výkon zaměstnanců za účelem jejich efektivního řízení, spravedlivého odměňování a soustavného vzdělávání k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu.

■ Odměňování. Škola spravedlivě oceňuje skutečný výkon zaměstnanců a efektivně stimuluje zaměstnance k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu.

■ Vzdělávání. Škola soustavně utváří, prohlubuje a rozšiřuje schopnosti (znalosti, dovednosti a chování) zaměstnanců k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu.

Obr. 1 Systém personálních činností

V – výkon S – schopnosti M – motivace P – podmínky

Zdroj: Upraveno podle Fombrun, Tichy a Devanna,1984.

Základní personální činnosti – výběr, hodnocení, odměňování, vzdělávání – jsou součástí personalistiky a náplní práce vedoucích zaměstnanců ve všech organizacích. Myšlenka jejich vzájemného spojení za účelem ovlivňování schopností, motivace, podmínek a výkonu zaměstnanců vychází z koncepce jednoho z klasických modelů řízení lidských zdrojů, v odborné literatuře nazývaného model shody (Armstrong, 2007, s. 28) nebo model souladu (Dvořáková a kol., 2007, s. 6), který formulovali Fombrun, Tichy a Devanna (1984) z Michigan Business School.

Komplexně pojatý systém personálních činností v organizaci zahrnuje (např. Armstrong a Taylor, 2015, s. 81; Dvořáková a kol., 2012, s. 20–21; Koubek, 2015, s. 20–21 apod.):

■ vytváření a analýzu pracovních míst,

■ plánování zaměstnanců,

■ obsazování volných pracovních míst,

■ řízení pracovního výkonu a hodnocení zaměstnanců,

■ odměňování zaměstnanců,

■ vzdělávání zaměstnanců,

■ péči o zaměstnance a pracovní podmínky,

■ formování pracovních vztahů,

■ využívání personálního informačního systému.

Optimální řízení a vedení zaměstnanců v organizaci vyžaduje, aby jednotlivé personální činnosti (tab. 1) byly uplatňovány jako systém, který směřuje k dosažení požadovaného výkonu zaměstnanců a realizaci strategických cílů organizace.

Tab. 1 Účel personálních činností

Personální činnost

Účel personální činnosti

Vytváření a analýza pracovních míst

Definovat pracovní úkoly a tyto seskupovat do pracovních míst (základních organizačních jednotek); zpracovat popisy a specifikace pracovních míst.

Plánování zaměstnanců

Plánovat potřebu, pokrytí potřeby a personální rozvoj zaměstnanců; zpracovat plány personálních činností.

Obsazování volných pracovních míst

Obsazovat nově vytvořená nebo uvolněná pracovní místa; získat vhodné uchazeče, vybrat nejvhodnějšího uchazeče, přijmout vybraného uchazeče, adaptovat přijatého uchazeče.

Řízení pracovního výkonu a hodnocení zaměstnanců

Usměrňovat a podněcovat zaměstnance k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu pomocí systematického získávání a poskytování zpětné vazby (informace o skutečném výkonu).

Odměňování zaměstnanců

Poskytovat zaměstnancům odpovídající kompenzaci za vykonanou práci (peněžní i nepeněžní) a stimulovat zaměstnance k dosahování požadovaného výkonu.

Vzdělávání zaměstnanců

Utvářet, prohlubovat a rozšiřovat znalosti, dovednosti a schopnosti zaměstnanců k vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu.

Péče o zaměstnance a pracovní podmínky

Dosáhnout příznivých hodnot všech proměnných, které ovlivňují schopnosti, motivaci a výkon zaměstnanců v pracovním procesu při vykonávání sjednané práce a dosahování požadovaného výkonu (pracovní doba, pracovní prostředí, bezpečnost a ochrana zdraví při práci apod.).

Formování pracovních vztahů

Dosáhnout vyhovující úrovně formálních i neformálních vztahů, které vznikají v souvislosti s výkonem závislé práce mezi zaměstnanci, zástupci zaměstnanců a zaměstnavatelem.

Využívání personálního informačního systému

Zajistit zpracování personálních údajů potřebných k plnění povinností vyplývajících z právních předpisů a zabezpečování personální práce v organizaci.

Obsah

- O AUTORECH

- ÚVOD

- SEZNAM ZKRATEK

- 1. Pojetí personalistiky ve škole

- 1.1 Úkol personalistiky ve škole

- 1.1.1 Personální činnosti

- 1.1.2 Personální strategie

- 1.1.3 Organizační struktura

- 1.2 Zajištění personalistiky ve škole

- 1.3 Pracovněprávní vztahy

- 1.3.1 Závislá práce

- 1.3.2 Nelegální práce

- 1.3.3 Základní zásady pracovněprávních vztahů

- 2. Obsazování volných pracovních míst

- 2.1 Plánování zaměstnanců

- 2.1.1 Postup plánování zaměstnanců

- 2.1.2 Řešení nedostatku zaměstnanců

- 2.1.3 Řešení nadbytku zaměstnanců

- 2.2 Získávání zaměstnanců

- 2.2.1 Potřeba obsadit volné pracovní místo

- 2.2.2 Popis a specifikace volného pracovního místa

- 2.2.3 Identifikace potenciálních zdrojů zaměstnanců

- 2.2.4 Stanovení vhodné metody získávání zaměstnanců

- 2.2.5 Určení dokumentů požadovaných od uchazečů o zaměstnání

- 2.2.6 Formulace a uveřejnění nabídky zaměstnání

- 2.2.7 Předběžný výběr vhodných uchazečů o zaměstnání

- 2.3 Výběr zaměstnanců

- 2.3.1 Kritéria výběru zaměstnanců

- 2.3.2 Metody výběru zaměstnanců

- 2.3.3 Výběr nejvhodnějšího uchazeče o zaměstnání

- 2.4 Přijímání zaměstnanců

- 2.5 Vznik pracovního poměru

- 2.5.1 Pracovní smlouva

- 2.5.2 Jmenování

- 2.6 Změny pracovního poměru

- 2.6.1 Převedení na jinou práci

- 2.6.2 Pracovní cesta

- 2.6.3 Přeložení

- 2.6.4 Dočasné přidělení

- 2.7 Skončení pracovního poměru

- 2.7.1 Způsoby skončení pracovního poměru

- 2.7.2 Odstupné

- 2.7.3 Neplatné rozvázání pracovního poměru

- 2.8 Dohody o pracích konaných mimo pracovní poměr

- 2.8.1 Dohoda o provedení práce

- 2.8.2 Dohoda o pracovní činnosti

- 2.9 Adaptace zaměstnanců

- 2.9.1 Adaptační program

- 2.9.2 Adaptace začínajícího učitele

- 3. Řízení pracovního výkonu a hodnocení zaměstnanců

- 3.1 Pojetí pracovního výkonu

- 3.2 Řízení pracovního výkonu

- 3.3 Hodnocení zaměstnanců

- 3.3.1 Forma hodnocení zaměstnanců

- 3.3.2 Systém hodnocení zaměstnanců

- 4. Odměňování zaměstnanců

- 4.1 Pojetí odměňování zaměstnanců

- 4.2 Právní úprava odměňování zaměstnanců

- 4.2.1 Zásada rovnosti v odměňování

- 4.2.2 Zásada minimální mzdy

- 4.2.3 Zásada zaručené mzdy

- 4.3 Odměňování ve veřejném školství

- 4.3.1 Určení platové třídy a platového stupně

- 4.3.2 Určení platového tarifu

- 4.3.3 Složky platu

- 4.3.4 Nárokové složky platu

- 4.3.5 Nenárokové složky platu

- 5. Vzdělávání zaměstnanců

- 5.1 Pojetí vzdělávání zaměstnanců

- 5.2 Právní úprava vzdělávání zaměstnanců

- 5.2.1 Zaškolení a zaučení

- 5.2.2 Odborná praxe absolventů škol

- 5.2.3 Prohlubování kvalifikace

- 5.2.4 Zvyšování kvalifikace

- 5.3 Systematické vzdělávání zaměstnanců

- 5.3.1 Identifikace potřeby vzdělávání

- 5.3.2 Plánování vzdělávání

- 5.3.3 Realizace vzdělávání

- 5.3.4 Vyhodnocování výsledků vzdělávání

- 6. Péče o zaměstnance

- 6.1 Pracovní doba a doba odpočinku

- 6.1.1 Definice pracovní doby

- 6.1.2 Délka pracovní doby

- 6.1.3 Rozvržení pracovní doby

- 6.2 Pracovní prostředí

- 6.2.1 Prostorové řešení a barevná úprava pracoviště

- 6.2.2 Mikroklimatické podmínky na pracovišti

- 6.2.3 Osvětlení a hluk na pracovišti

- 6.3 Bezpečnost a ochrana zdraví při práci

- 6.3.1 Předcházení ohrožení života a zdraví při práci

- 6.3.2 Povinnosti zaměstnavatele

- 6.3.3 Práva a povinnosti zaměstnance

- SUMMARY

- LITERATURA

- SEZNAM OBRÁZKŮ A TABULEK

Table of Contents

O AUTORECH

ÚVOD

SEZNAM ZKRATEK

1. Pojetí personalistiky ve škole

1.1 Úkol personalistiky ve škole

1.1.1 Personální činnosti

1.1.2 Personální strategie

1.1.3 Organizační struktura

1.2 Zajištění personalistiky ve škole

1.3 Pracovněprávní vztahy

1.3.1 Závislá práce

1.3.2 Nelegální práce

1.3.3 Základní zásady pracovněprávních vztahů

2. Obsazování volných pracovních míst

2.1 Plánování zaměstnanců

2.2 Získávání zaměstnanců

2.3 Výběr zaměstnanců

2.5 Vznik pracovního poměru

2.6 Změny pracovního poměru

2.7 Skončení pracovního poměru

2.8 Dohody o pracích konaných mimo pracovní poměr

2.9 Adaptace zaměstnanců

3. Řízení pracovního výkonu a hodnocení zaměstnanců

3.3 Hodnocení zaměstnanců

4. Odměňování zaměstnanců

4.2 Právní úprava odměňování zaměstnanců

4.3 Odměňování ve veřejném školství

5. Vzdělávání zaměstnanců

5.2 Právní úprava vzdělávání zaměstnanců

5.3 Systematické vzdělávání zaměstnanců

6. Péče o zaměstnance

6.1 Pracovní doba a doba odpočinku

6.2 Pracovní prostředí

6.3 Bezpečnost a ochrana zdraví při práci