Sbírka příkladů

z obchodního práva

Ukážka z elektronickej knihy

prof. JUDr. Stanislava Černá, CSc., a kolektiv

Vydává Wolters Kluwer, a. s.,

U Nákladového nádraží 6, 130 00 Praha 3,

v roce 2014 jako svou 1753. publikaci.

Odpovědná redaktorka Šárka Marčanová

Jazykové korektury Eva Podhajská

3., přepracované vydáni

Stran 368

Sazba PageDTP.cz

Tisk SERIFA, Jinonická 80, 150 00 Praha 5

www.wolterskluwer.cz

e-mail: knihy@wolterskluwer.cz

tel.: 246 040 405, 246 040 444

fax: 246 040 401

Vzor citace: ČERNÁ, S., et al. Sbírka příkladů z obchodního práva. 3., přepracované vydání. Praha: Wolters Kluwer, a. s., 2014, s. 368.

Seznam autorů

JUDr. Petr Čech, LL.M., Ph.D.: VII.2, IX.18, IX.28, IX.31, X.23, X.25, X.26, XIII.1, XIII.2, XIII.11, XIII.23, XIV.19

prof. JUDr. Stanislava Černá, CSc.: II.2, II.3, II.6, III.1, III.2, V.1, V.3, VII.1, VII.5, VII.6, VII.7, VII.8, VIII.1, VIII.3, IX.1, IX.2, IX.4, IX.5, IX.6, IX.7, IX.8, IX.9, IX.10, IX.12, IX.15, IX.17, IX.20, IX.21, X.3, X.4, X.6, X.8, X.9, X.10, X.11, X.15, X.17, XI.6, XII.1, XII.2, XII.3, XIV.1, XIV.2, XIV.8, XIV.24, XIV.25, XIV.26, XIV.27, XIV.28

JUDr. Tomáš Dočkal: III.3, IX.11, IX.13, IX.16, IX.33, X.7, X.12, X.21, X.28, X.30, XIV.6

JUDr. Kateřina Eichlerová, Ph.D.: I.2, II.1, II.4, II.5, IV.4, V.4, V.5, V.6, VII.3, IX.19, IX.22, X.5, X.13, X.14, X.18, X.19, X.20, X.22, X.24, XII.4, XII.5, XIII.24, XIV.3, XIV.4, XIV.5, XIV.7

JUDr. Štefan Elek, Ph.D., LL.M.: XIV.38, XIV.39

JUDr. Tomáš Horáček, Ph.D.: I.3, VII.4, VIII.2, VIII.9, XIV.9, XIV.10, XIV.11, XIV.12

JUDr. Vít Horáček, Ph.D.: XIV.13, XIV.14, XIV.33, XIV.34, XIV.35, XIV.36

JUDr. Jiří Kindl, Ph.D.: V.7, V.8, V.9, V.10

Mgr. Klára Hurychová: VIII.5, IX.23, IX.24, IX.26, IX.27, X.16, XIII.4

doc. JUDr. Petr Liška, LL.M., Ph.D.: XIII.15, XIV.37, XIV.40, XIV.41, XIV.42, XIV.43, XIV.44

JUDr. Daniel Patěk, Ph.D.: I.4, V.2, VIII.4, VIII.6, VIII.8, IX.14, IX.29, IX.30, IX.34, X.2, XIII.3, XIII.7, XIII.21, XIII. 25, XIV.15, XIV.16, XIV.17, XIV.18, XIV.29, XIV.30

JUDr. Zuzana Slováková, Ph.D.: II.7, VI.1, VI.2, VI.3, VI.4, VI.5, VI.6, VI.7

doc. JUDr. Ivanka Štenglová: XI.1, XI.2, XI.3, XI.4, XI.5, XIV.20, XIV.21, XIV.22, XIV.23, XIV.31, XIV.32

JUDr. Milan Vrba: IX.3, IX.25, X.1, X.29

JUDr. Marie Zahradníčková, CSc.: I.1, IV.1, IV.2, IV.3, IV.5, IV.6, VIII.7, IX.32, X.27, XIII.5, XIII.6, XIII.8, XIII.9, XIII.10, XIII.12, XIII.13, XIII.14, XIII.16, XIII.17, XIII.18, XIII.19, XIII.20, XIII.22

Recenzenti: JUDr. Lucie Josková, Ph.D., LL.M., JUDr. Robert Pelikán, Ph.D., JUDr. Miloš Tomsa, CSc.

© prof. JUDr. Stanislava Černá, CSc., JUDr. Kateřina Eichlerová, Ph.D., JUDr. Daniel Patěk, Ph.D., JUDr. Jiří Kindl, Ph.D., JUDr. Marie Zahradníčková, CSc., JUDr. Petr Čech, LL.M., Ph.D., JUDr. Tomáš Horáček, Ph.D., JUDr. Tomáš Dočkal, Mgr. Klára Hurychová, doc. JUDr. Petr Liška, LL.M., Ph.D., doc. JUDr. Ivanka Štenglová, JUDr. Zuzana Slováková, Ph.D., JUDr. Milan Vrba, JUDr. Vít Horáček, Ph.D., JUDr. Štefan Elek, Ph.D., LL.M., 2014

ISBN 978-80-7478-501-6 (brož.)

ISBN 978-80-7478-576-4 (e-pub)

SEZNAM POUŽITÝCH ZKRATEK:

obč. zák.: zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník,

obch. zák.: zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník,

not. řád: zákon č. 358/1992 Sb., o notářích a jejich činnosti (notářský řád),

o. s. ř.: zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád,

zák. o veř. rejstřících: zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob,

zák. o fin. zajištění: zákon č. 408/2010 Sb., o finančním zajištění,

zák. o nab. přev..: zákon č. 104/2008 Sb., o nabídkách převzetí a o změně některých dalších zákonů (zákon o nabídkách převzetí),

z. o. h. s.: zákon č. 143/2001 Sb., o ochraně hospodářské soutěže a o změně některých zákonů (zákon o ochraně hospodářské soutěže),

z. o. o. p.: zákon č. 452/2001 Sb., o ochraně označení původu a zeměpisných označení a o změně zákona o ochraně spotřebitele,

z. o. p. v.: zákon č. 207/2000 Sb., o ochraně průmyslových vzorů a o změně zákona č. 527/1990 Sb., o vynálezech, průmyslových vzorech a zlepšovacích návrzích, ve znění pozdějších předpisů,

z. o. k.: zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích),

zák. o ochr. známkách: zákon č. 441/2003 Sb., o ochranných známkách,

zák. o přeměnách: zákon č. 125/2008 Sb., o přeměnách obchodních společností a družstev,

zák. směn. a šekový: zákon č. 191/1950 Sb., směnečný a šekový,

zák o užit. vzorech: zákon č. 478/1992 Sb., o užitných vzorech,

zák. o vynálezech a zlepš. návrzích: zákon č. 527/1990 Sb., o vynálezech a zlepšovacích návrzích,

zák. o veř. zakázkách: zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách,

živnostenský zákon: zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon),

nařízení Rady č. 139/2004: nařízení Rady (ES č. 139/2004 Úř. v., o kontrole spojování podniků,

nařízení Rady č. 1/2003: nařízení Rady (ES) č. 1/2003 Úř. v., o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy,

nařízení Komise č. 330/2010: nařízení Komise (EU) č. 330/2010 Úř. v., o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě

I.

Podmínky živnostenského podnikání

Příklad č. 1

Pokračování v živnosti při přeměně obchodní společnosti

Společníci veřejné obchodní společnosti jednomyslně rozhodli, že namísto likvidace společnosti převezme obchodní jmění společnosti jeden ze společníků, a to pan Novák, který bude pokračovat v předmětu podnikání společnosti. Ta se zabývala prováděním pyrotechnického průzkumu, který je koncesovanou živností. Zrušení veřejné obchodní společnosti a převod jmění na pana Nováka, po splnění všech povinností uložených obchodním zákoníkem, byly zapsány do obchodního rejstříku dne 1. června. Za deset dní poté navštívili dva pracovníci příslušného živnostenského úřadu místo podnikání pana Nováka a mimo jiné žádali i předložení živnostenského oprávnění k provádění dané živnosti. Pan Novák jim předložil koncesní listinu, která však byla vystavena pro již zaniklou veřejnou obchodní společnost. Pracovníci živnostenského úřadu namítají, že toto oprávnění je neplatné, a proto podnikání pana Nováka kvalifikují jako neoprávněné. Na základě tohoto zjištění budou také postupovat.

Otázky

1. Je podnikání pana Nováka neoprávněné?

2. V případě, že by šlo o neoprávněné podnikání, jaká opatření by mohl živnostenský úřad uložit?

Řešení

1. Podle § 14 živnostenského zákona může pan Novák jako právní nástupce zaniklého subjektu pokračovat v provozování živnosti na základě živnostenského oprávnění zaniklé veřejné obchodní společnosti. Musí však do 15 dní ode dne zániku právního předchůdce, tedy do 16. června, oznámit pokračování živnosti živnostenskému úřadu a současně podat žádost o udělení koncese na svou osobu. Podnikání pana Nováka bylo tedy oprávněné, neboť má ještě lhůtu pěti dní na splnění dané povinnosti.

2. Neoprávněným podnikáním by v tomto případě byla skutečnost, že by pan Novák nedodržel zákonnou lhůtu pro vyžádání vlastní koncese a podnikal nadále v pyrotechnickém průzkumu. V takovém případě jde o přestupek podle § 61 odst. 3 písm. c) živnostenského zákona, za který mu živnostenský úřad může uložit pokutu podle § 61 odst. 4 písm. e) živnostenského zákona až do výše 1 mil. Kč.

Příklad č. 2

Všeobecné podmínky provozování živnosti. Členství v dozorčí radě

Paní Janíková je majitelkou tříhvězdičkového hotelu „U Lípy“, který provozuje na základě živnostenského oprávnění pro živnost hostinská činnost. Vedle toho je i členkou dozorčí rady ve společnosti Gastro, a. s., provozující síť restaurací zaměřených na českou kuchyni. Dne 16. ledna byla uznána vinnou ze spáchání trestného činu podvodu podle § 209 odst. 1 a 3 trestního zákoníku, kterého se dopustila v souvislosti s provozováním hotelu „U Lípy“, a byl jí uložen trest odnětí svobody tři roky nepodmíněně. Rozsudek nabyl právní moci dne 10. února.

Otázky

1. Má tato skutečnost nějaký vliv na živnostenské oprávnění paní Janíkové? Pokud ano, jaký?

2. Má tato skutečnost nějaký vliv na členství paní Janíkové v dozorčí radě? Pokud ano, jaký?

Řešení

1. Podle § 5 odst. 1 živnostenského zákona může živnost provozovat fyzická nebo právnická osoba, splní-li podmínky stanovené živnostenským zákonem. Podmínky dělíme na všeobecné a zvláštní. V případě řemeslné živnosti hostinská činnost byla paní Janíková povinna splnit všeobecné podmínky provozování živnosti podle § 6 živnostenského zákona a zvláštní podmínky spočívající v odborné způsobilosti stanovené v § 21 a násl. živnostenského zákona. Mezi všeobecné podmínky se řadí i bezúhonnost [§ 6 odst. 1 písm. b) živnostenského zákona], přičemž za bezúhonného se nepovažuje podle § 6 odst. 2 živnostenského zákona ten, kdo byl pravomocně odsouzen pro trestný čin spáchaný úmyslně, jestliže byl tento trestný čin spáchán v souvislosti s podnikáním, anebo s předmětem podnikání, o který žádá nebo který ohlašuje, pokud se na něj nehledí, jako by nebyl odsouzen. Trestný čin podvodu lze spáchat pouze úmyslně. Ze zadání plyne, že trestný čin souvisel s provozováním hotelu „U Lípy“, tj. s podnikáním paní Janíkové. Paní Janíková tak přestala dnem právní moci odsuzujícího rozsudku splňovat podmínku bezúhonnosti nutnou pro provozování jakékoli živnosti. Přesto tímto dnem nepozbyla živnostenské oprávnění. Živnostenské oprávnění paní Janíkové v souladu s § 57 odst. 1 písm. f) ve spojení s § 58 odst. 1 písm. a) živnostenského zákona zanikne až právní mocí rozhodnutí příslušného živnostenského úřadu o jeho zrušení z důvodu, že paní Janíková přestala splňovat podmínku bezúhonnosti.

Nad rámec řešení pro úplnost uvádíme, že živnostenský úřad se o existenci odsuzujícího rozsudku dozví od soudu. Ten má povinnost mu zaslat opis rozsudku s oznámením výsledku trestního stíhání. Tato povinnost je zakotvena v § 99 odst. 1 ve spojení s přílohou č. 3 instrukce Ministerstva spravedlnosti č. 505/2001-Org., vnitřního a kancelářského řádu pro okresní, krajské a vrchní soudy.

2. Dozorčí rada akciové společnosti je kontrolním orgánem akciové společnosti. Její členové tak musí splňovat podmínky kladené na členy orgánů v obchodních korporacích. Podmínky pro členy orgánů obchodních korporací jsou stanoveny mimo jiné v § 46 odst. 1 z. o. k., v němž se uvádí, že členem orgánu obchodní korporace nemůže být také ten, kdo není bezúhonný ve smyslu zákona o živnostenském podnikání, a ani ten, u koho nastala skutečnost, která je překážkou provozování živnosti. Mezi předpoklady výkonu funkce člena orgánu v obchodní korporaci tak patří i požadavek na bezúhonnost ve smyslu zákona o živnostenském podnikání (viz výše). Členem orgánu může být jen ten, kdo zákonné předpoklady pro výkon funkce splňuje, tj. má zvláštní zákonnou způsobilost být členem orgánu obchodní korporace.

Podle § 155 odst. 1 věty druhé obč. zák. platí, že ztratí-li člen orgánu zákonnou způsobilost být členem voleného orgánu právnické osoby, jeho funkce zaniká. I pro členy dozorčí rady tak platí, že funkce člena dozorčí rady zaniká, přestane-li člen dozorčí rady splňovat zákonem stanovené podmínky pro výkon funkce člena dozorčí rady, tedy i podmínku bezúhonnosti ve smyslu zákona o živnostenském podnikání. Právní mocí odsuzujícího rozsudku přestala být paní Janíková členem dozorčí rady společnosti Gastro, a. s.

Paní Janíková jako členka dozorčí rady je povinna v souladu s § 155 odst. 1 části druhé věty za středníkem obč. zák. sdělit společnosti Gastro, a. s., že jí funkce člena v dozorčí radě zanikla.

Příklad č. 3

Všeobecné podmínky provozování živnosti. Překážky provozování živnosti

Podnikatel Jan Novák provozoval volnou živnost bez omezení na konkrétní obor činnosti. Jeho předmětem podnikání tak byla výroba, obchod a služby neuvedené v přílohách 1 až 3 živnostenského zákona. Jan Novák dlouhodobě za sebe a za své zaměstnance neplatil pojistné na sociální zabezpečení a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti. Na návrh příslušné okresní správy sociálního zabezpečení mu proto živnostenský úřad rozhodnutím, které nabylo právní moci dne 15. srpna, zrušil živnostenské oprávnění k provozování živnosti ohlašovací volné. Jan Novák se proti rozhodnutí o zrušení živnostenského oprávnění neodvolal, neboť si byl vědom toho, že potvrzení o skutečnosti, že fyzická osoba nemá nedoplatky na sociálním zabezpečení a na příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, již není povinným průkazem splnění všeobecných podmínek provozování živnosti. Jan Novák proto volnou živnost v témže rozsahu ohlásil dne 1. listopadu téhož roku.

Otázka

Posuďte, zda a popřípadě kdy vznikne Janu Novákovi živnostenské oprávnění? (Předpokládejte, že ohlášení má náležitosti podle § 45 a § 46 živnostenského zákona.) Své závěry právně zdůvodněte.

Řešení

Potvrzení o skutečnosti, že fyzická osoba, která na území České republiky podnikala nebo podniká, nemá nedoplatky na platbách pojistného na sociální zabezpečení a na příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, není povinným dokladem o splnění jedné z všeobecných podmínek provozování živnosti. Za všeobecné podmínky provozování živnosti se považuje ve smyslu § 6 odst. 1 živnostenského zákona pouze plná svéprávnost, která může být nahrazena přivolením soudu k souhlasu zákonného zástupce nezletilého k samostatnému provozování podnikatelské činnosti (§ 33 obč. zák.), a bezúhonnost. Dluh podnikatele Nováka na povinných platbách pojistného na sociální zabezpečení a na příspěvku na státní politiku zaměstnanosti proto nemá vliv na splnění všeobecných podmínek provozování živnosti, které jsou z hlediska ohlášení volné živnosti rozhodující.

I přesto však Janu Novákovi oprávnění k provozování volné živnosti na základě jejího ohlášení k 1. listopadu nevznikne. Živnostenský zákon totiž v § 58 odst. 3 umožňuje, aby živnostenský úřad na základě návrhu příslušné správy sociálního zabezpečení rozhodl o zrušení živnostenského oprávnění, pokud podnikatel řádně neplní své povinnosti na úseku sociálního zabezpečení. Takové zrušení živnostenského oprávnění se stává překážkou provozování živnosti ve smyslu § 8 odst. 6 písm. a) živnostenského zákona. Podle § 8 odst. 7 živnostenského zákona může podnikatel, kterému bylo živnostenské oprávnění dle § 58 odst. 3 živnostenského zákona zrušeno, ohlásit ohlašovací živnost nebo požádat o udělení koncese v oboru nebo v příbuzném oboru nejdříve po uplynutí 3 let od právní moci rozhodnutí o zrušení živnostenského oprávnění.

Vzhledem k tomu, že rozhodnutí o zrušení živnostenského oprávnění nabylo právní moci dne 15. srpna, trvala dne 1. listopadu u pana Jana Nováka překážka provozování živnosti ve smyslu § 8 odst. 6 písm. a) živnostenského zákona. Protože Jan Novák v uvedený den ohlásil volnou živnost v témže rozsahu, živnostenské oprávnění mu ohlášením nevzniklo.

Příklad č. 4

Všeobecné podmínky provozování živnosti. Bezúhonnost

Pan Rychlý od 20. ledna na základě řádně nabytého podnikatelského oprávnění provozuje vázanou živnost „činnost účetních poradců, vedení účetnictví, vedení daňové evidence“. Dne 15. května téhož roku byl pravomocně odsouzen k podmíněnému trestu odnětí svobody za úmyslné a opakované podvodné jednání naplňující znaky skutkové podstaty několika trestných činů, jež spáchal před dvěma lety při vedení účetnictví jako zaměstnanec (zástupce vedoucího účetního oddělení) velké finanční společnosti. Protože pan Rychlý i poté pokračoval ve své podnikatelské činnosti, uložil mu živnostenský úřad bez dalšího ve správním řízení pokutu za neoprávněné podnikání.

Otázka

Je postup živnostenského úřadu po právu (vycházejte jen z vylíčených okolností)? Své závěry právně odůvodněte.

Řešení

Podle zadání získal pan Rychlý příslušné podnikatelské (živnostenské) oprávnění, a tedy splňoval podmínky provozování vázané živnosti. Dne 15. května však byl odsouzen za úmyslné trestné činy spáchané v souvislosti s předmětem svého podnikání. Proto od tohoto dne není bezúhonným ve smyslu § 6 odst. 2 živnostenského zákona, a tedy nesplňuje jednu ze všeobecných podmínek provozování živnosti [§ 6 odst. 1 písm. b) živnostenského zákona]. Na tento závěr nemá vliv skutečnost, že se jednání dopustil jako zaměstnanec, tj. nikoliv „v souvislosti s podnikáním“, neboť zákonná úprava bezúhonnosti spojuje její ztrátu i s úmyslnými trestnými činy spáchanými „v souvislosti s předmětem podnikání“.

Ztráta bezúhonnosti však podle živnostenského zákona nezakládá automaticky zánik podnikatelského oprávnění (zánik ex lege podle § 57 živnostenského zákona). Podle § 58 odst. 1 písm. a) živnostenského zákona je živnostenský úřad povinen zrušit (bez možnosti správního uvážení) příslušné živnostenské oprávnění. Protože podle zadání takové rozhodnutí dosud vydáno nebylo, má pan Rychlý stále potřebné živnostenské oprávnění a nedopustil se tedy neoprávněného podnikání. Uložení pokuty podle § 61 živnostenského zákona proto (jen na základě vylíčených skutkových okolností) není přípustné.

II.

Jednání podnikatele v právních vztazích a v zastoupení podnikatele

Příklad č. 1

Vedoucí odštěpného závodu. Rozsah zástupčího oprávnění

Společnost Cukry, a. s., se sídlem v Praze, zabývající se výrobou cukru, má v České republice dva cukrovary, které mají postavení odštěpných závodů. V čele cukrovaru nacházejícího se v jižních Čechách stojí pan Kadlec; cukrovar sídlící v severních Čechách vede paní Janíková. Oba jsou jako vedoucí odštěpného závodu zapsáni v obchodním rejstříku. Paní Janíková uzavřela se zemědělským družstvem v Dolní Lhotě za společnost Cukry, a. s., dvě kupní smlouvy, jednu na dodávku 500 t cukrové řepy pro cukrovar v jižních Čechách a druhou na dodávku 250 t cukrové řepy pro cukrovar v severních Čechách.

Otázky

1. Byla paní Janíková oprávněna smlouvu na dodávku 500 t cukrové řepy pro cukrovar v jižních Čechách uzavřít?

2. Za jakých podmínek bude společnost Cukry, a. s., smlouvou na dodávku 500 t cukrové řepy pro cukrovar v jižních Čechách vázána?

Řešení

1. Podle § 503 odst. 2 obč. zák. je odštěpným závodem taková pobočka obchodního závodu, která je jako odštěpný závod zapsána v obchodním rejstříku. V čele odštěpného závodu stojí vedoucí odštěpného závodu. Z § 503 odst. 2 druhé věty obč. zák. plyne, že vedoucí odštěpného závodu je oprávněn zastupovat podnikatele ve všech záležitostech týkajících se odštěpného závodu ode dne, ke kterému je jako vedoucí odštěpného závodu zapsán do obchodního rejstříku.

Paní Janíková je oprávněna zastupovat společnost Cukry, a. s., ve všech věcech týkajících se odštěpného závodu, ohledně nějž je zapsána jako jeho vedoucí v obchodním rejstříku, je tedy oprávněna společnost zastupovat i v případě nákupu cukrové řepy pro jí vedený cukrovar. Paní Janíková jako vedoucí odštěpného závodu sídlícího v severních Čechách byla oprávněna uzavřít kupní smlouvu o nákupu cukrové řepy jen pro jí vedený cukrovar. Ohledně cukrové řepy určené pro druhý cukrovar jednala mimo zákonný rozsah zástupčího oprávnění, neboť toto právní jednání se netýkalo jí vedeného odštěpného závodu.

2. V daném případě rozsah zástupčího oprávnění vedoucího odštěpného závodu je stanoven v zákoně zcela přesně a seznatelně i pro třetí osoby; vedoucí odštěpného závodu stejně jako prokurista či člen statutárního orgánu se zapisují do obchodního rejstříku. Ze strany paní Janíkové se tak jednalo o zcela zjevné překročení jejího zástupčího oprávnění; resp. o jednání mimo zákonný rozsah zástupčího oprávnění. Z tohoto důvodu se neuplatní ustanovení § 446 první věta obč. zák., z které plyne, že zastoupený v případě překročení zástupčího oprávnění není vázán jen tehdy, pokud svůj nesouhlas s překročením oznámil dotčené osobě bez zbytečného odkladu poté, co se o překročení dozvěděl. Ale s ohledem na § 446 druhou větu obč. zák. se uplatní § 440 odst. 1 první věta obč. zák., který stanovuje, že zastoupený je zavázán v případě překročení zástupčího oprávnění jen v případě, že právní jednání zástupce dodatečně schválí. Stejný následek se uplatní i v případě, kdy za jiného právně jedná osoba, která k tomu není oprávněna (§ 440 odst. 1 druhá věta obč. zák.). V daném případě tak je nerozhodné, zda v případě uzavření kupní smlouvy ohledně cukrové řepy pro cukrovar v jižních Čechách šlo o zjevné překročení zástupčího oprávnění, či o jednání zcela mimo rozsah zástupčího oprávnění, neboť výsledek je týž.

Kupní smlouva na dodávku 500 t cukrové řepy pro cukrovar v jižních Čechách bude společnost Cukry, a. s., zavazovat jen v případě, že ji dodatečně schválí (tzv. ratihabice).

Příklad č. 2

Střet zájmu osoby blízké členovi statutárního orgánu se zájmem společnosti

Martina Malá je jednatelkou společnosti Mrak, s. r. o., která podniká v autodopravě. Podle společenské smlouvy má společnost dva jednatele, z nichž každý ji zastupuje samostatně. Oto Novák, bratr paní Malé, nabídl společnosti Mrak, s. r. o., prodej vzácného gobelínu ze své sbírky, který podle jeho názoru může společnost použít pro dekoraci svého sídla. Paní Malá z titulu funkce jednatelky s Otou Novákem kupní smlouvu uzavřela. Když se to druhý jednatel dozvěděl a zjistil nejen podmínky smlouvy, ale i příbuzenský vztah prodávajícího vůči jednatelce Malé, namítl, že paní Malá vůbec neměla za společnost jednat a že smlouva je proto neplatná.

Otázka

Posuďte platnost kupní smlouvy.

Řešení

Ze skutkových okolností je zřejmé, že jednatelka měla postupovat podle ustanovení § 54 a násl. z. o. k. upravujících pravidla chování člena orgánu obchodní korporace při střetu zájmů. Z ustanovení § 55 odst. 1 z. o. k. vyplývá, že hodlá-li člen orgánu obchodní korporace uzavřít s touto korporací smlouvu, informuje o tom bez zbytečného odkladu orgán, jehož je členem, a kontrolní orgán, byl-li zřízen, jinak nejvyšší orgán. To platí obdobně pro smlouvy mezi obchodní korporací a osobou členovi jejího orgánu blízkou nebo osobami jím ovlivněnými nebo ovládanými. Podle § 22 odst. 1 obč. zák. osoba blízká je mimo jiné příbuzný v řadě přímé, sourozenec a manžel nebo partner podle jiného zákona upravujícího registrované partnerství. Paní Malá tudíž při zastupování společnosti uzavírala smlouvu s osobou blízkou. Z ustanovení § 57 z. o. k. vyplývá, že úprava informační povinnosti člena orgánu při zájmovém střetu se nepoužije na smlouvy uzavírané v rámci běžného obchodního styku. Opačně řečeno, bude se aplikovat pouze na smlouvy uzavírané mimo běžný obchodní styk. Nákup vzácného předmětu za účelem dekorování sídla společnosti nelze považovat za běžnou obchodní transakci společnosti.

Ustanovení § 54 až § 58 z. o. k. jsou speciální úpravou k obecné úpravě zastoupení obsažené v občanském zákoníku (v tomto případě ustanovení § 437 obč. zák.). Pokud člen orgánu dodrží postup stanovený zákonem o obchodních korporacích pro střet zájmů, tudíž splní-li svou informační povinnost, obecná úprava občanského zákoníku se neuplatní. Paní Malá ale svoji informační povinnost podle § 55 odst. 1 z. o. k. nesplnila, přestože při uzavírání smlouvy se střetl zájem společnosti Mrak, s. r. o., na co nejnižší ceně předmětu koupě se zájmem jejího bratra na co nejvýhodnějších podmínkách prodeje. Proto se použije ustanovení § 437 obč. zák., podle něhož zastoupit jiného nemůže ten, jehož zájmy jsou v rozporu se zájmy zastoupeného, ledaže při smluvním zastoupení zastoupený o takovém rozporu věděl nebo musel vědět. Podle § 437 odst. 2 obč. zák., jednal-li zástupce, jehož zájem je v rozporu se zájmem zastoupeného, s třetí osobou a věděla-li tato osoba o této okolnosti nebo musela-li o ní vědět, může se toho zastoupený dovolat. Vzhledem k tomu, že zájmy paní Malé, resp. zájmy jejího bratra, se střetly se zájmy zastoupené společnosti a pan Josef Malý musel o této okolnosti vědět, je smlouva stižena relativní neplatností, přičemž společnost Mrak, s. r. o., na ochranu jejíchž zájmů byla neplatnost stanovena, se této neplatnosti dovolala (§ 586 odst. 1 obč. zák.).

Příklad č. 3

Způsob jednání jednatelů za společnost

Omega, s. r. o., se sídlem v Plzni má tři jednatele zapsané v obchodním rejstříku – Josefa Nováka, Josefa Dvořáka a Josefa Vopičku. Společenská smlouva stanoví, že jednatelé tvoří kolektivní statutární orgán a že společnost zastupují vždy společně dva jednatelé. V souladu se zněním společenské smlouvy je tento způsob jednání zapsán do obchodního rejstříku. Jednateli Josefu Novákovi se při jeho služební cestě do Prahy naskytla příležitost uzavřít – podle jeho názoru – pro společnost výhodnou smlouvu, a proto ji za společnost také uzavřel. Ostatní jednatelé mají na výhodnost smlouvy jiný názor a rozhodli, že společnost nebude závazky ze smlouvy plnit.

Otázka

Posuďte, zda smlouva společnost zavazuje.

Řešení

Podle ustanovení § 44 odst. 5 z. o. k. je statutárním orgánem společnosti s ručením omezeným každý jednatel, ledaže společenská smlouva určí, že více jednatelů tvoří kolektivní orgán. V posuzovaném případě společnost využila možnost upravit způsob jednání odchylně od dispozitivní zákonné úpravy a zakotvila ve společenské smlouvě kolektivní statutární orgán tvořený třemi jednateli. V souladu s ustanovením § 194 odst. 2 a § 440 odst. 1 z. o. k. rozhodují jednatelé jako kolektivní orgán o všech záležitostech, které spadají do jejich působnosti, většinou hlasů. Absence souhlasu většiny jednatelů s uzavřením předmětné smlouvy však nemůže mít sama o sobě vliv na oprávnění jednatele jednat za společnost. Jednání jednatele je tak nutné posuzovat z hlediska jeho souladu s určeným způsobem jednání statutárního orgánu společnosti ve společenské smlouvě. Způsob jednání jednatelů za společnost se zapisuje do obchodního rejstříku podle ustanovení § 25 odst. 1 písm. g) zák. o veř. rejstřících. Tento způsob zastupování je závazný jak pro společnost, tak vůči třetím osobám. Určení způsobu, jakým jednatelé společnost zastupují, nelze považovat za omezení zástupčího oprávnění podle ustanovení § 47 z. o. k. Josef Novák nebyl podle zápisu v obchodním rejstříku oprávněn právně jednat za společnost samostatně, ale pouze spolu s dalším jednatelem. Ustanovení § 164 obč. zák. sice umožňuje, aby člen kolektivního statutárního orgánu zastoupil právnickou osobu jako zmocněnec samostatně, i když zakladatelské právní jednání předepisuje společné jednání více členů kolektivního orgánu. K takovému právnímu jednání by ale musel být zvlášť zmocněn, což ze zadání nevyplývá. Uzavřel-li smlouvu sám, nelze takové jednání považovat za zastoupení společnosti, neboť není právně jednáno způsobem, jímž má v daném případě právně obchodní korporaci zastupovat její kolektivní statutární orgán. Smlouva společnost nezavazuje.

Příklad č. 4

Způsob zastoupení akciové společnosti členy představenstva

Společnost Pohoda, a. s., má pětičlenné představenstvo, přičemž v souladu se stanovami je v obchodním rejstříku zapsáno: 1. ve všech věcech do hodnoty 100 tis. Kč jedná každý člen představenstva samostatně; 2. v ostatních věcech jednají dva členové představenstva společně. Dne 1. března rozhodlo představenstvo o nákupu 3 osobních automobilů v celkové hodnotě 950 tis. Kč. Kupní smlouvu dne 8. března uzavřel jménem společnosti Pohoda, a. s., jen jeden člen představenstva.

Otázky

1. Je společnost Pohoda, a. s., kupní smlouvou z 1. března vázána?

2. Jak by tomu bylo v případě, že by smlouva byla uzavřena za společnost dvěma členy představenstva, ale bez toho, že by byl daný obchod schválen představenstvem?

Řešení

1. Podle § 25 odst. 1 písm. g) zák. o veř. rejstřících se do obchodního rejstříku zapisuje způsob, jakým za akciovou společnost jednají členové představenstva.

Ustanovení § 435 odst. 1 z. o. k. stanoví, že v případě dualistického systému je představenstvo statutárním orgánem akciové společnosti. Podle § 435 odst. 2 z. o. k. přísluší představenstvu obchodní vedení společnosti. Podle § 163 obč. zák. ve spojení s § 435 odst. 1 z. o. k. rozhoduje představenstvo o všech záležitostech společnosti, pokud nejsou zákonem nebo stanovami vyhrazeny do působnosti jiného orgánu společnosti (v případě dualistického systému zpravidla valné hromady nebo dozorčí rady, není-li ustanoven další orgán). V ustanovení § 435 odst. 1 z. o. k. a § 163 obč. zák. je stanovena vnitřní působnost představenstva – představenstvo řídí činnost společnosti a rozhoduje o všech jejích záležitostech, které nejsou vyhrazeny jiným orgánům.

Vnější působnost spočívající v oprávnění členů představenstva jako členů statutárního orgánu jednat za akciovou společnost navenek (tzv. generální zástupčí oprávnění členů představenstva) je zakotvena v § 164 obč. zák.

Podle § 47 z. o. k. omezení jednatelského oprávnění není možné uplatňovat vůči třetím osobám, i když byla zveřejněna.

Od omezení jednatelského oprávnění je nutno odlišit způsob, jakým je společnost možno zavazovat. Omezení jednatelského oprávnění může například spočívat v tom, že představenstvo je povinno na základě stanov opatřit si k určitým právním jednáním předchozí souhlas dozorčí rady nebo valné hromady. Nedodržení tohoto požadavku ze strany představenstva nebo jeho jednotlivých členů zakládá jejich odpovědnost vůči společnosti za porušení povinnosti; na vázanost společnosti takovými právními jednáními to však nemá vliv.

Naproti tomu způsob, jakým členové představenstva za společnosti jednají, určuje, jak má být společnost zastoupena navenek. Nedodržení stanoveného a v obchodním rejstříku zapsaného způsobu zastupování má za následek, že jednání členů představenstva v postavení zástupců není vůbec přičitatelné akciové společnosti. V takovém případě se nejedná o neplatné právní jednání, ale o zdánlivé právní jednání. Pro úplnost uvádím, že zápis způsobu zastoupení v obchodním rejstříku má deklaratorní charakter. Jeho význam je dán v případech, kdy dochází k uplatnění principu materiální publicity, tedy v případech, kdy zapsaný způsob zastoupení neodpovídá způsobu určenému ve stanovách. V řešeném případě však není dán rozpor mezi zapsaným a skutečným stavem.

V případě, že kupní smlouva byla uzavřena za společnost jen jedním členem představenstva, ač způsob určený ve stanovách a zapsaný v obchodním rejstříku vyžadoval, aby byla uzavřena dvěma členy představenstva, nebyla kupní smlouva vůbec uzavřena, protože nebyl dodržen ve stanovách určený způsob zastoupení, a společnosti Pohoda, a. s., nevznikla v souvislosti s tímto jednáním jediného člena představenstva žádná práva a povinnosti. Jinak by tomu bylo v případě, kdyby společnost Pohoda, a. s., podle § 164 odst. 2 poslední věty obč. zák. zmocnila k uzavření této konkrétní kupní smlouvy jen jednoho z členů představenstva. V takovém případě by byla kupní smlouva platně uzavřena a společnost Pohoda, a. s., by jí byla zavázána.

2. V případě, že by kupní smlouva byla uzavřena za společnost dvěma členy představenstva, byla by jí podle § 162 obč. zák. společnost vázána a nemohla by namítat, že členové představenstva tak učinili, aniž o tom představenstvo rozhodlo. Členové představenstva by se tím však dopustili porušení svých povinností a společnost by byla oprávněna po nich požadovat náhradu újmy tím způsobené, případně uplatnit i jiné sankce (např. požadovat smluvní pokutu, byla-li sjednána).

Příklad č. 5

Vznik a zánik funkce jednatele. Vznik a zánik jednatelského oprávnění jednatele

Valná hromada společnosti Pokrok, spol. s r. o., dne 5. května platně odvolala z funkce jednatele Antonína Peřinu a novým jednatelem zvolila Josefa Mráčka, přítomného na valné hromadě. Antonín Peřina nebyl na valné hromadě přítomen a o odvolání se dozvěděl od nového jednatele až 8. května. Dne 6. května za společnost Pokrok, spol. s r. o., uzavřel pan Peřina smlouvu o dílo s předmětem plnění v hodnotě 250 tisíc Kč. Dne 7. května uzavřel kupní smlouvu za společnost i pan Mráček. Změna v osobě jednatele byla do obchodního rejstříku zapsána až 10. května.

Otázky

1. Je společnost Pohoda, a. s., vázána smlouvou o dílo z 6. května?

2. Je společnost Pohoda, a. s., vázána kupní smlouvou ze dne 7. května?

Řešení

Volba jednatele i jeho odvolání z funkce v řešeném případě jsou podle § 45 odst. 4 první věta z. o. k. účinné okamžikem, kdy o něm valná hromada rozhodla, nestanoví-li pozdější okamžik účinnosti. Zápis v obchodním rejstříku má deklaratorní povahu. Od účinnosti uvnitř společnosti je však nutno odlišovat účinnost změny v osobě jednatele vůči třetím osobám. Zde se uplatní tzv. princip materiální publicity obchodního rejstříku zakotvený v ustanovení § 8 zák. o veř. rejstřících, konkrétně pak v jeho druhém odstavci v první větě, z níž plyne, že skutečnosti zapsané v obchodním rejstříku jsou zásadně účinné vůči každému ode dne jejich zveřejnění, ledaže obchodní společnost, jíž se zápis týká, prokáže, že třetí osobě byly tyto skutečnosti známy dříve.

1. Smlouvou o dílo bude společnost Pohoda, a. s., vázána, ledaže prokáže, že druhá smluvní strana o odvolání pana Peřiny z funkce jednatele věděla.

2. Kupní smlouvou uzavřenou novým jednatelem bude společnost Pohoda, a. s., vázána vždy, neboť za ni byla uzavřena jejím jednatelem; okolnost, že nový jednatel nebyl ještě zapsán v obchodním rejstříku, nehraje roli. Pan Mráček se stal jednatelem okamžikem zvolení do funkce; od tohoto okamžiku byl oprávněn činit vše, co je s funkcí jednatele spojeno, včetně uzavírání smluv za společnost, jejímž se stal jednatelem.

Příklad č. 6

Omezení zástupčího oprávnění statutárního orgánu veřejné obchodní společnosti. Souhlas společníků

Kosmos, v. o. s., byla zapsána do obchodního rejstříku k 1. květnu. Ve společenské smlouvě je uvedeno, že jediným statutárním orgánem je společník Josef Bárta a takto je též zapsán v obchodním rejstříku. Dne 20. května uzavřel Josef Bárta za společnost s bankou smlouvu o úvěru, na jejímž základě se banka zavázala poskytnout veřejné obchodní společnosti úvěr do výše 1,2 mil. Kč. Zbývající dva společníci této společnosti se u soudu domáhají rozhodnutí, že uvedená úvěrová smlouva společnost nezavazuje, protože byla uzavřena bez jejich vědomí a souhlasu. Prokazují, že podle výslovného ustanovení společenské smlouvy může statutární orgán uzavírat smlouvy s předmětem plnění vyšším než 500 tis. Kč (a to jak s plněním, které má být poskytnuto, tak i s plněním, které má být přijato) pouze se souhlasem většiny všech společníků.

Otázky

1. Posuďte a odůvodněte, zda bude žaloba ostatních společníků úspěšná.

2. Mohou ostatní společníci vyvodit nějaké důsledky vůči společníkovi Bártovi z toho, že porušil společenskou smlouvu, když smlouvu o úvěru uzavřel bez jejich souhlasu, popř. jaké?

Řešení

1. Podle ustanovení § 106 odst. 1 z. o. k. jsou statutárním zákonem veřejné obchodní společnosti všichni společníci, kteří splňují požadavky stanovené § 46 z. o. k. Současně však toto ustanovení umožňuje, aby společenská smlouva stanovila, že statutárním orgánem společnosti jsou pouze někteří společníci, splňující požadavky § 46 z. o. k., nebo jeden z nich, jak je tomu v posuzovaném případě. Společník Bárta jako statutární orgán je oprávněn činit za společnost všechna právní jednání (§ 163 a § 164 odst. 1 obč. zák.). Ve svém jednatelském oprávnění může být omezen společenskou smlouvou. Takové omezení však není vůči třetím osobám účinné, a to i když bylo zveřejněno (§ 47 z. o. k.). Z uvedených důvodů je smlouva z 20. května, kterou uzavřel společník Bárta bez vědomí a souhlasu zbývajících dvou společníků, pro společnost závazná. Žaloba společníků nebude úspěšná.

2. Svým jednáním porušil Josef Bárta společenskou smlouvu. Za újmu tím způsobenou odpovídá podle obecné úpravy náhrady újmy v občanském zákoníku. Zákon o obchodních korporacích nemá pro veřejnou obchodní společnost zvláštní ustanovení o možnosti odvolat společníka z funkce statutárního orgánu. Protože byl společník Bárta určen jako statutární orgán ve společenské smlouvě, byla by ke změně osoby statutárního orgánu nutná změna společenské smlouvy. K ní by však mohlo dojít jen se souhlasem všech společníků nebo příslušné většiny v případě, že společenská smlouva tak stanoví (§ 99 odst. 1 z. o. k.).

Nad rámec výše uvedeného lze dodat, že pokud by bylo podle společenské smlouvy určení Josefa Bárty statutárním orgánem neodvolatelné a jeho chování coby statuárního orgánu by bylo možné hodnotit jako porušující zvlášť závažným způsobem jeho povinnosti, zákon v § 106 odst. 2 z. o. k. dává společníkům možnost domáhat se u soudu zrušení ustanovení společenské smlouvy, kterým byl Josef Bárta neodvolatelně určen jediným statutárním orgánem společnosti.

Příklad č. 7

Prokura. Omezení jednatelského oprávnění prokuristy

Společnost Omega, a. s., se sídlem v Praze, jejímž předmětem podnikání je výroba tabákových výrobků, má sídlo v Brně. Dne 1. května udělila Omega, a. s., prokuru J. Novákovi. Prokura byla do obchodního rejstříku zapsána 7. května. Dne 1. října Omega, a. s., prokuru odvolala. Zánik prokury byl zapsán do obchodního rejstříku 7. října a zveřejněn 9. října. Po celou dobu byla prokura podle výslovného ujednání s prokuristou omezena jen na právní jednání s předmětem plnění do 250 tis. Kč. Prokurista však uzavřel smlouvu o koupi služebního automobilu pro pražskou centrálu společnosti Omega, a. s., v hodnotě 450 tis. Kč. Omega, a. s., namítá, že ji smlouva nezavazuje, protože prokurista ji nebyl oprávněn uzavřít.

Otázky

1. Posuďte námitku společnosti Omega, a. s.

2. Je Omega, a. s., vázána smlouvou o koupi automobilu, případně za jakých podmínek ji bude smlouva zavazovat, případně za jakých podmínek bude zavazovat jinou osobu, pokud byla smlouva uzavřena:

a) 2. května,

b) 2. října,

c) 10. října?

Řešení

1. Omezení spočívající v tom, že prokurista může činit pouze právní jednání s předmětem plnění do 250 tis. Kč, lze chápat jen jako vnitřní pokyn podnikatele, který podle ustanovení § 453 obč. zák. nemá účinky vůči třetím osobám. Smlouva o koupi automobilu proto společnost Omega, a. s., zavazuje. Uvedené omezení má význam jen ve vztahu mezi prokuristou a podnikatelem a jeho porušení může zakládat povinnost prokuristy nahradit způsobenou škodu a může být rovněž důvodem pro odvolání prokuristy.

2. a) Společnost Omega, a. s., je smlouvou vázána, neboť podle ustanovení § 450 odst. 1 obč. zák. je prokurista oprávněn zastupovat podnikatele od udělení prokury. Zápis do obchodního rejstříku je tedy jen deklaratorní povahy.

b) Společnost Omega, a. s., bude smlouvou vázána, pokud prodávající o odvolání prokury nevěděl. Prokura sice zaniká odvoláním (pro zánik prokury platí ustanovení § 448 odst. 1 obč. zák.), avšak je-li stále zapsána v obchodním rejstříku, nelze podle ustanovení § 8 odst. 1 zák. o veř. rejstřících proti tomu, kdo jedná v důvěře v zápis do obchodního rejstříku, namítat, že zápis neodpovídá skutečnosti.

c) Společnost Omega, a. s., nebude smlouvou vázána v případě, že prodávající neprokáže, že o odvolání prokury nemohl vědět. Podle ustanovení § 8 odst. 2 zák. o veř. rejstřících se totiž zapsaná osoba nemůže dovolávat údajů u jednání uskutečněných do šestnáctého dne po zveřejnění, jestliže třetí osoba prokáže, že o nich nemohla vědět. Zveřejněním zápisu v obchodním rejstříku se přitom rozumí jeho publikace v Obchodním věstníku dle ustanovení § 3018 obč. zák.

Koniec ukážky

Table of Contents

Seznam použitých zkratek:

I. Podmínky živnostenského podnikání

II. Jednání podnikatele v právních vztazích a v zastoupení podnikatele