Top 10 zajímavostí

Brooklyn Bridge Projděte se po této ikoně mostního inženýrství 19. století

Socha Svobody Tato socha přivítala v New Yorku už milióny lidí

Guggenheimovo muzeum Proslulé svojí architekturou stejně jako svými obrazy

Muzeum of Modern Art Jedna z nejlepších sbírek moderního umění na světě

Times Square Posaďte se do první řady a kochejte se pohledem na toto kultovní místo

American Museum of Natural History Najdete zde vše – od dinosaurů po planety

Metropolitní muzeum Monumentální a současně krásná studnice historických pokladů

Greenwich Village Bohémskou „Vesnici“ charakterizuje uvolněná atmosféra

Central Park Odreagujte se na tomto „hřišti“

Empire State Building Z proslulého mrakodrapu se nabízejí úchvatné výhledy na New York

Ideální den v New Yorku

9.00 Snídaně

Ochutnejte typickou snídani Newyorčanů – bagel, pomazánkové máslo a plátek lososa – v podniku Katz’s Delicatessen na Lower East Side. Po snídani se projděte ulicí Ludlow Street lemovanou výlohami módních butiků.

10.15 Jak vznikala čtvrť Lower East Side

Jen o pár budov dál od Delancey Street na Orchard Street najdete Lower East Side Tenement Museum – činžovní dům postavený v roce 1863. Vydejte se na cestu zpátky v čase a dozvíte se více o imigrantech, kteří kdysi zabydlovali čtvrť Lower East Side.

11.15 Procházka do Brooklynu

Pokračujte směrem na jih přes Chinatown až ke vstupu na most Brooklyn Bridge na konci ulice Centre Street. Přejděte přes most po lávce pro pěší a ocitnete se na druhém břehu East River – v Brooklynu.

12.30 Skvělá Pizza

Brooklynský podnik Grimaldi’s Pizzeria (1 Front Street) je vyhlášený. Po lehkém obědě se projděte po Water Street. Objednejte si horkou čokoládu v kelímku v kavárně Jacques Torres a zamiřte na promenádu na břehu East River v parku Brooklyn Bridge Park. Výhled odtud na dolní Manhattan je skutečně fascinující.

14.30 Odpoledne starých mistrů

Zajeďte si metrem do čtvrti Upper East Side. Frick Collection (1 E 70th Street) je skvělé malé muzeum, s mnohem klidnějším provozem než nedaleké Metropolitní. V domě Henryho Fricka (postaveném v roce 1913) je umístěna jeho sbírka obrazů od umělců, jako byli Rembrandt, El Greco, Vermeer anebo Gainsborough.

16.30 Central Park

Po prohlídce Frickových sbírek se projděte v Central Parku, který se rozkládá hned přes ulici Fifth Avenue. Vjezd do parku se nachází dva bloky na sever, na křižovatce 72nd Street a Fifth Avenue. Můžete jen tak pozorovat lidi nebo si u některého z místních umělců nechat namalovat obrázek či svůj portrét.

17.30 Brzká večeře

Mnoho restaurací nabízí menu „před představením“ za stálou cenu, zejména v oblasti, kde se nachází hodně divadel. Večeři v podniku DB Bistro Moderne za pevnou cenu 45 $ je ale dobré si rezervovat aspoň měsíc předem.

20.00 Broadway

Vydejte se na „Great White Way“ a navštivte představení některého z mnoha místních divadel.

22.30 Světla města

Den můžete zakončit nádhernou vyhlídkou na město se všemi jeho světly, kterou vám nabídne Top of the Rock v 69. patře budovy Rockefeller Center.

Úvod

Návštěvníci, kteří přijíždějí do New Yorku poprvé, mají zpravidla velká očekávání. Město samotné je většinou nezklame, i když pobyt v něm může být občas frustrující. Jen málo míst v USA nabízí tolik atrakcí. Ať prahnete po jakékoli formě zábavy, tady ji najdete: velká divadla, skvělá muzea, luxusní hotely, fascinující historii, vzrušující noční život, opulentní restaurace. Jedinou věcí, kterou ve městě budete hledat obtížně, je klid a mír. Ale i to se může někdy podařit, například pokud se ubytujete ve výškovém hotelu vysoko nad rušnými ulicemi, zabrousíte na severní konec Central Parku nebo se projdete po terasách nad řekou Hudson.

„Město – The City“

Newyorčané říkají Manhattanu prostě „the city“ (město), přestože ostatní městské části nazývají jménem. Takže slavné „New York, New York“ ve skutečnosti označuje Manhattan.

Zprvu asi budete v New Yorku zcela zahlceni dojmy: 13 000 taxíků, více než 6000 městských autobusů, asi 10 000 km ulic, 960 km cyklostezek, 930 km nábřeží, 18 000 restaurací a 90 000 hotelových pokojů. Jakmile si ovšem trochu zvyknete na přeplněné ulice s kvílejícími sirénami, zjistíte, že New York nejsou jen turistické atrakce a muzea. Je to především město, kde žijí lidé. Chcete-li je poznat blíže, pozorujte společenský ruch v některém z newyorských parků nebo se projděte bludištěm uliček čtvrti Greenwich Village.

Efekt 11. září

Každý Američan určitého věku vám řekne, kde byl a co zrovna dělal 22. listopadu 1963, kdy byl v Dallasu zastřelen prezident John Kennedy. Podobně si dnes každý Newyorčan pamatuje, kde byl a co dělal dopoledne 11. září 2001, kdy dvě unesená letadla narazila do budov World Trade Center. Obyvatelé New Yorku se z tragédie 11. září sice již vzpamatovali, přesto tento teroristický útok navždy poznamenal jejich životy: vytratil se někdejší pocit nepřemožitelnosti a absolutního bezpečí.

Město se změnilo

Aby New York vypadal tak jako dnes, musel projít dlouhým vývojem a překonat poněkud tíživé období 70. a 80. let minulého století. Kriminalita poklesla a město je všeobecně čistší a příjemnější. I proto sem nyní jezdí mnohem více turistů i lidí z obchodní a podnikatelské sféry než v minulých desetiletích (je však třeba připomenout, že po událostech 11. září 2001 došlo ke znatelnému, byť pouze dočasnému, poklesu počtu hotelových rezervací). Kromě prosperujících hotelů se tu a tam otvírají nové (a někdy ani ne příliš drahé) restaurace, což je dobrá zpráva pro návštěvníky i pro obyvatele města.

Jasným důkazem změny k lepšímu je například proměna Times Square. Až do počátku 90. let bylo toto „náměstí“ plné obchodů s pornografií, pochybných lokálů a opuštěných budov. Konečná stanice městských autobusů Port Authority se hemžila prostitutkami a překupníky a 42nd Street rozhodně nebyla místem pro poklidné večerní procházky. Dnes je Times Square sice nadále rušným místem, ale poněkud jiným způsobem: najdete zde nové kancelářské budovy a hotely, opravená divadla na Broadwayi, nablýskané zábavní komplexy a také desetitisíce turistů. Pornoshopy a podobné podniky byly povětšinou z této oblasti vykázány. Místo nich zde otevřely své obchody mediální giganti jako MTV či Condé Nast. Nachází se zde také jedno z nejznámějších hračkářství na světě „Toys “R” Us“ nebo muzeum voskových figurín Madame Tussaud. Některým Newyorčanům je tato proměna proti srsti, protože se podle nich z Times Square stal jen zábavní park. Na druhou stranu je ale potřeba dodat, že nikdy v historii nebylo toto místo tolik nabito pozitivní životní energií jako je tomu dnes.

Times Square v noci

Změna společenských poměrů však nemá jen kladné stránky. V New Yorku je v současnosti vysoká nezaměstnanost a také chudoba – snad téměř nejhorší v celé zemi. Rozdíl mezi bohatými (zde opravdu hodně bohatými) a chudými je skutečně markantní. Koupit byt v nové zástavbě si mohou dovolit skutečně jenom ti s nejvyššími příjmy... Nicméně každá čtvrť New Yorku, od jižního Bronxu po Washington Heights, od luxusní čtvrti Upper East Side po Jackson Heights Queens, může vyprávět svůj vlastní příběh.

Opojná směsice

Pro běžného smrtelníka musí být dost náročné žít v podobně komplikovaném, přelidněném a drahém městě. Ale na to, jak je tato metropole velká a různorodá, zde spolu lidé vycházejí překvapivě dobře. V pěti městských obvodech, jimiž jsou Manhattan, Brooklyn, Queens, Bronx a Staten Island, žije celkově asi 8,2 miliónů obyvatel. Nejlidnatější částí je Brooklyn, následuje Queens, kde počet obyvatel převyšuje dva milióny, a třetí příčku obsadil Manhattan. Žije zde víc Italů než v Benátkách, víc Irů než v Dublinu a také víc Židů než v Jeruzalémě. Někdejší starosta města David Dinkins s oblibou nazýval New York „úžasnou mozaikou“.

New York lákal imigranty už v koloniálním období. I v dnešní době sem přijíždí značný počet přistěhovalců, aby zde hledali práci, bohatství, štěstí anebo svobodu. Ať už přicházejí s jakýmkoli záměrem, obohacují město svým kulturním odkazem; přinášejí svůj jazyk a tradice, své záliby, ale i nevraživost. New York možná není „tavicím kotlem“, jak býval někdy nazýván, určitě je však opojnou národnostní směsicí.

Relaxující Newyorčan

Většině návštěvníků, kteří sem přijedou poprvé, New York nakonec učaruje. Neexistuje snad nic více vzrušujícího, než se poprvé v životě procházet přelidněnými ulicemi Midtown, vidět na vlastní oči umělecká díla, o kterých jste předtím pouze četli v knížkách, spatřit sochu Svobody tyčící se nad přístavem nebo se jen tak o větrném zimním odpoledni projít Central Parkem. Ať už se v New Yorku vydáte kamkoli, nezalekněte se impozantního dojmu, jakým město působí. Jděte si za svým a určitě sem zapadnete. Pod maskou netečnosti jsou Newyorčané někdy svým městem ohromeni stejně jako turisté. Nikdy to ale na sobě nedají znát...

Stručná historie

V roce 1524 objevil Florenťan ve francouzských službách Giovanni da Verrazano zátoku nazývanou dnes New York Harbor. Trvalo však dalších sto let, než se v oblasti usadili první bílí osadníci. Dnes je na památku objevitele pojmenována úžina u vstupu do zátoky (Verrazano Narrows) a také most, který se přes ni klene.

Nový Amsterdam

Osídlování regionu započalo po roce 1609, kdy Angličan Henry Hudson ve službách Nizozemské východoindické společnosti proplul proti proudu řeky Hudson až do míst, kde se dnes nachází město Albany. V roce 1624 pak nově založená Nizozemská západoindická společnost vyslala první osadníky, kteří se usadili na dolním konci Manhattanu. Na jaře následujícího roku zde kolonisté vystavěli malé městečko, které pojmenovali Nový Amsterdam. První dva nizozemští guvernéři, Peter Minuit a Peter Stuyvesant, dohlíželi na budování a rozvoj rušné obchodní stanice. Podle starých vyprávění to byl právě Peter Minuit, kdo v roce 1626 odkoupil Manhattan od Indiánů za zboží v hodnotě asi 24 $ (jednalo se zejména o korále a oblečení).

George Washington při návratu do New Yorku

Od samého počátku byl Nový Amsterdam kosmopolitním sídlem. Mezi první přistěhovalce patřili Valoni, Skandinávci, Němci, Španělé, portugalští židé a také černí otroci dovlečení z Karibiku. Podle záznamů kněze, který působil v městečku čítajícím asi 1500 obyvatel, mluvili v roce 1643 zdejší usedlíci celkem 18 různými jazyky. Atmosféra náboženské tolerance sem přitahovala také britské uprchlíky z Nové Anglie.

V roce 1653 nechal guvernér Peter Stuyvesant v místech, kde se dnes nachází ulice Wall Street, postavit hradbu (ve snaze ochránit nizozemské osadníky před Brity, kteří se na ostrově začali usazovat). Jeho snaha však byla zbytečná – nizozemští osadníci se 8. září 1664 vzdali anglické flotile. Tehdejší anglický král Karel II. věnoval kolonii svému bratrovi, vévodovi z Yorku, a Nový Amsterdam byl překřtěn na Nový York.

Nový York

Přestože se město v roce 1673 krátce vrátilo pod kontrolu Nizozemců a pro změnu bylo nazýváno New Orange (Nové Oranžsko), na základě smlouvy uzavřené v následujícím roce připadlo zpět Angličanům. V 18. století obývalo město asi 25 tisíc lidí a život v něm se stal o něco komfortnějším. Byla postavena radnice a několik kostelů, založena vysoká škola King’s College (dnešní Kolumbijská univerzita) a začaly se vydávat první noviny. Z této éry se toho mnoho nezachovalo. Nejstarším dochovaným kostelem v New Yorku je kostel St. Paul’s Chapel postavený roku 1766. Z téhož období pochází rovněž dům Morris-Jumel Mansion v Harlemu.

Britská koloniální vláda se musela brzy potýkat s negativními náladami místního obyvatelstva. Už v roce 1735 byl John Peter Zenger, vydavatel protivládních novin New-York Weekly Journal, zproštěn obvinění z trestného činu pomluvy – což lze považovat za raný projev svobody tisku. (Více se o této kauze dozvíte ve Federal Hall National Memorial na dolním Manhattanu.) Město bylo rozděleno mezi loajalisty nakloněné britské koruně a „patrioty“, kteří požadovali nezávislost, např. 27. června 1775 doprovázela polovina obyvatel města George Washingtona, který odjížděl do Bostonu převzít velení nad Kontinentální armádou, zatímco druhá polovina vítala v přístavu anglického guvernéra, který se právě vrátil z Londýna. Stejně signifikantní je rovněž fakt, že delegáti za New York hlasovali proti přijetí první verze Deklarace nezávislosti.

Nové zřízení

New York zůstal britskou pevností po celou dobu války za nezávislost a jeho zástupci se vzdali až po kapitulaci Britů ve Virginii v roce 1781. O dva roky později Anglie uznala nezávislost amerických kolonií. Washington se triumfálně vrátil do New Yorku a slavnostně se rozloučil se svými důstojníky při večeři v restauraci Fraunces Tavern. Když se New York nakrátko stal hlavním městem nově vzniklých Spojených států amerických, George Washington složil přísahu z balkónu budovy Federal Hall (dřívější newyorské radnice) a poté se odebral k modlitbě do kostela St. Paul’s Chapel, kde můžete dodnes spatřit jeho lavici.

Status hlavního města sice v roce 1790 připadl Philadelphii, New York však zůstal hlavním obchodním centrem. V roce 1800 (v témže roce si Alexander Hamilton nechal v dnešním Harlemu postavit sídlo Grange) dosáhl počet obyvatel 60 000, tedy více než dvojnásobné hodnoty než o deset let dříve.

Ze hřbitova parkem

Mnohé dnešní newyorské parky byly původně pohřebišti, kde byli v hromadných hrobech pohřbíváni nemajetní lidé. K tomuto účelu sloužily kdysi například i parky Washington Square Park anebo Bryant Park.

Město se brzy začalo potýkat s nedostatkem bytů a také s hygienickými problémy. V horkých letních měsících se šířily nemoci a obyvatelé utíkali do „venkovských“ domů v odlehlých oblastech, jako byla vesnice Greenwich (dnešní Greenwich Village), anebo do nedaleké divočiny – dnešní Upper East Side. V roce 1811 došli zákonodárci k závěru, že další rozvoj New York City musí být přísně regulován. Komise vedená zeměměřičem Johnem Randelem navrhla, aby se všechny nově budované ulice křížily v pravém úhlu – ulice vedoucí ze západu na východ Manhattanu byly označovány streets a ty severojižní avenues. (Již existující Broadway měla výjimku.) Tento plán byl okamžitě přijat a od té doby tak tvoří všechny ulice na sever od 14th Street pravoúhlou síť.

Město se rozrůstá

Když byla v roce 1825 otevřena nová plavební cesta Erie Canal, spojující Velká jezera s řekou Hudson, stal se New York branou k oceánu pro rozlehlé vnitrozemské oblasti. Obchod vzkvétal a loděnice přístavu se rozšiřovaly. Úroveň bydlení byla však stále velmi nízká a většina obyvatel žila ve stísněných podmínkách. V prosinci 1835 zničil požár centrum obchodního okrsku kolem Hanover Street a Pearl Street, včetně téměř všech staveb z nizozemské éry.

V roce 1853 byla pro účely první americké Světové výstavy postavena budova Crystal Palace (v místech dnešního Bryant Parku za knihovnou New York Public Library). Ve stejném roce zákonodárci schválili vybudování Central Parku; o pět let později byli tímto úkolem pověřeni Calvert Vaux a Frederick Law Olmsted. Shodou okolností byla toho roku zničena požárem budova Crystal Palace.

Do roku 1860 počet obyvatel dosáhl 800 tisíc. Řídit chod města bylo velmi obtížné, propukaly nepokoje a velkým problémem se stala kriminalita. Negativní dopad měla i rozbujelá korupce úředníků. New York City tehdy prakticky ovládal William Marcy Tweed spolu se svými stoupenci z politické organizace Tammany Hall. Společně město připravili o přibližně 200 miliónů dolarů. „Boss Tweed“ byl sice v roce 1871 zatčen a uvězněn, město však již bylo ve velice špatném stavu.

Imigranti na konci 19. století

New York se znovu dokázal s nepříznivou situací vyrovnat. Na přelomu 19. a 20. století prošel asi nejdramatičtějším rozvojem. Mnohé významné stavby pocházejí právě z tohoto období. Newyorské banky financovaly výstavbu železnic, které otvíraly cestu na Západ, podporovaly zakládání dolů a továren a také rozvoj ropného a automobilového průmyslu. Značný majetek nashromáždily například rodiny Vanderbiltů, Rockefellerů, Morganů, Carnegiů či Fricků. Tito magnáti rozšiřovali své umělecké sbírky a finančně podporovali filantropické a kulturní instituce, které z New Yorku učinily to, čím je dnes – pulzující velkoměsto se světoznámými památkami a institucemi jako Metropolitní opera, Frick Collection nebo Rockefeller Center.

Masové přistěhovalectví

Během druhé poloviny 19. století zaznamenal New York příval imigrantů, kteří do Ameriky přišli hledat nový a lepší život. Hladomor v Irsku a série revolucí ve střední Evropě vyhnaly za moře Iry a Němce a brzy poté také Italy, Poláky, Maďary a další. První židovští imigranti prchající před pogromy z Ruska a dalších zemí východní Evropy dorazili k americkým břehům v 80. letech. Během deseti let město zaplavily více než 2 milióny přistěhovalců; od roku 1886 je při příjezdu vítala socha Svobody.

Střední třída se usazovala zejména na západ od Central Parku, komfortní domy a vily těch nejbohatších vyrůstaly kolem Fifth Avenue a na východní straně Manhattanu. V roce 1870 byla zahájena výstavba mostu, který měl spojit Manhattan s Brooklynem. Poté co Elisha Otis vynalezl výtah, bylo možné začít s výstavbou prvních mrakodrapů – s tehdy závratnými osmi či deseti patry.

Mrakodrapy

Technologie ocelových skeletonů přinesla na počátku 20. století nové architektonické možnosti – výstavbu skutečně vysokých budov. Prvním newyorským mrakodrapem byl 22patrový Flatiron Building, postavený v roce 1902. Roku 1916 vyrostl na dolní Broadwayi Equitable Building, 40poschoďové monstrum s půdorysem ve tvaru „H“. Jelikož byly stěny mrakodrapu rovné až do posledního patra, zastínila budova velkou část čtvrti. Aby se tomuto problému zabránilo, byla přijata regulační vyhláška, která vyžadovala pyramidovité zúžení vrcholu výškových budov tak, aby mohlo do ulic pronikat denní světlo. Začaly se tedy stavět domy ve stylu „wedding-cake“ (svatebního dortu), např. Chrysler či Empire State Building (1930 a 1931). Mrakodrap na Park Avenue, Seagram Building, byl podle návrhu architektů Miese van der Roheho a Philipa Johnsona dokončen v roce 1958, měl však jednoduchý věžovitý tvar s rovnou fasádou podle tzv. internacionálního stylu. Vyhlášku obešli autoři tím, že kolem domu nechali volné prostranství. Tím nastavili trend i pro stavbu dalších budov, např. Rockefeller Center.

Zvýšená koncentrace výškových budov vyžadovala pevný podklad, kterým miliardy let staré rulové podloží ostrova Manhattan je. Jeho poloha blízko zemskému povrchu umožňuje poměrně snadné budování základů mrakodrapů (a také vysvětluje mělké uložení tubusů metra).

V roce 1898 se New York City (od té doby nazývaný Manhattan), Queens, Brooklyn, Bronx a Staten Island spojily a vytvořily Greater New York (Velký New York). Počet obyvatel tohoto nově vytvořeného města přesáhl 3 milióny, což z něj v té době činilo druhé největší město světa (po Londýnu).

Počátek 20. století proběhl ve znamení dalšího rozvoje. Začaly se stavět skutečné mrakodrapy, např. Flatiron Building (1902), byla otevřena první linka metra (1904) a Manhattan byl spojen s Brooklynem tunelem metra vedoucím pod řekou (1908). Konjunkturu však zastavila Velká krize, která vypukla po krachu newyorské burzy v roce 1929. Tisíce nezaměstnaných stály ve frontách na chleba a polévku a v Central Parku dokonce vznikla chudinská čtvrť. V roce 1934 však energický primátor italského původu Fiorello La Guardia prosadil zavedení důležitých sociálních opatření a občanských reformních iniciativ, které jsou od té doby pro město charakteristické.

Nahoru a dolů

Po druhé světové válce zřídila v New Yorku své sídlo OSN, a to na pozemku u břehu řeky East River, který organizaci darovala rodina Rockefellerů. V 50. letech se město územně rozpínalo, zároveň však nastal ekonomický útlum. Výstavba nových dálnic a levnější automobily vedly ke stěhování obyvatel na předměstí, v důsledku čehož začaly některé části vnitřního města chátrat. Dokonce tolik milovaný baseballový tým Brooklyn Dodgers se v roce 1958 přestěhoval do Los Angeles. V 60. letech bylo sice vybudováno Lincoln Center a ve Flushing Meadows v obvodu Queens se v letech 1964–65 konala Světová výstava, ale ve čtvrtích Harlem, Bedford-Stuyvesant či jižní Bronx docházelo k rasovým nepokojům. V roce 1975 se New York ocitl na pokraji bankrotu.

Lepší časy nastaly až v 90. letech. První signálem bylo v roce 1989 zvolení Davida Dinkinse, prvního muže černé pleti, do funkce primátora. V roce 1993 ho nahradil „muž s břitkým jazykem“ Rudolph Giuliani. Tento republikánský starosta přinesl do tradičně demokratického města pořádek a, obrazně řečeno, vymetl z newyorských ulic veškerou špínu. Po 11. září roku 2001 se Giuliani stal tváří „města v problémech“. V lednu 2002 jej ve funkci nahradil majitel finančního a mediálního impéria Michael Bloomberg. Během tří funkčních období Bloomberg dokázal prosadit veřejná opatření týkající se zákazu kouření a nebezpečných tuků, rozšířit počet cyklostezek a pomoci městu přečkat bouře – ať už v doslovném (hurikán Sandy) či obrazném smyslu slova (finanční krize roku 2008).

Flatiron Building

Newyorčané znovu a znovu prokazují svou houževnatost tváří v tvář nejrůznějším hrozbám, žijí přítomností a budoucností, aniž by zapomínali na svou minulost. V roce 2011, deset let po útocích, byl na Ground Zero odhalen Památník 11. září – tiché místo, kde mohou místní lidé i turisté zavzpomínat na události roku 2001 a uctít památku tehdejších obětí.

Historické milníky

1609

Angličan Henry Hudson jako první Evropan vkročil na ostrov nazývaný místními Indiány (Algonkiny) Mannahatta.

1624

Nizozemská západoindická společnost zakládá na jižním cípu ostrova Mannahatta osadu a pojmenovává ji Nový Amsterdam.

1664

Válka mezi Angličany a Holanďany. Nový Amsterdam se vzdává a je na počest vévody z Yorku přejmenován na Nový York.

1776

Začátek války za nezávislost; kolonie vyhlašují nezávislost. Britské jednotky však okupují New York až do roku 1783.

1785–90

New York je hlavním městem nově vzniklých Spojených států.

1830

Ve velkém počtu začínají přijíždět irští a němečtí imigranti.

1835

Část Manhattanu poničena požárem.

1848–9

Po potlačení revolucí v Evropě připlouvají političtí uprchlíci.

1861–5

Americká občanská válka. Nepokoje kvůli odvodům do armády.

1865

Ve velkém počtu začínají přijíždět také Italové, Židé a Číňané.

1886

Odhalení sochy Svobody, kterou Spojeným státům darovala Francie.

1892

Ellis Island se stává vstupním imigračním místem.

1929

Krach na Wall Street, počátek Velké krize.

1933–45

Příliv evropských přistěhovalců, kteří prchají před nacismem.

1941

USA vstupují do 2. světové války.

1946

OSN zahajuje svá zasedání v New Yorku.

1973

Otevření budov World Trade Center.

1975

Město předchází bankrotu půjčkou od federální vlády.

1990

David Dinkins se stává prvním černošským primátorem.

1993

Starostou zvolen Rudolph Giuliani se svým programem „tvrdě proti kriminalitě“.

2000

Davy lidí zaplňují Times Square, aby uvítaly nové milénium.

2001

Teroristický útok na World Trade Center, umírá asi 3000 lidí.

2008

Wall Street se stává centrem globální finanční krize.

2011

Odhalení památníku obětem 11. září. Protestní hnutí „Occupy Wall Street“ na dolním Manhattanu.

2012

Hurikán Sandy způsobuje rozsáhlé škody.

2013

V listopadu se starostou stal Bill DeBlasio.

Kam se vydat

Většina návštěvníků New Yorku během svého pobytu neopustí Manhattan, ale to je rozhodně k jejich škodě, protože i ostatní městské obvody mají co nabídnout. Například ti, kteří zavítají do Brooklynu, zde najdou špičkové umělecké muzeum, parky, zahrady a fascinující etnickou směs obyvatel. Jedna z nejlepších amerických zoologických zahrad se nachází v Bronxu poblíž významné instituce a také dalšího zajímavého místa – New York Botanical Garden. V obvodu Queens zase můžete zavítat do prvotřídního filmařského muzea. Zlatým hřebem vaší návštěvy New Yorku může být bezplatný výlet lodí na Staten Island; trajekt pluje kolem sochy Svobody.

Středem zájmu většiny turistů zůstává Manhattan se všemi svými památkami a zajímavostmi. Na ostrově 22 km dlouhém a 3,5 km širokém se rozkládá bezesporu nejznámější a nejpopulárnější newyorský městský obvod, jemuž domorodci neřeknou jinak než „the city“. Vyznat se tu je poměrně jednoduché díky pravoúhlému systému ulic. (Kromě dolního Manhattanu, kde se i hlavní třídy různě klikatí a mají různorodá pojmenování.) Ulice vedoucí ze západu na východ jsou nazývány streets a ty táhnoucí se ze severu na jih avenues. Streets jsou očíslovány od jihu směrem na sever a je jich celkem 11. Avenues je 140 a jsou číslovány od východu na západ. Některé mají jména, např. York Avenue, Lexington Avenue, Park Avenue anebo Madison Avenue. Označení West (W) nebo East (E) doplňuje adresu o informaci, zda daná část ulice leží na západ či na východ od Fifth Avenue. Na Manhattanu je jenom jedna avenue, která se vymyká tomuto systému – proslulá Broadway protíná ostrov diagonálně.

Downtown

Dolní Manhattan (Lower Manhattan) na nejjižnějším cípu ostrova je nejstarší částí města s největším počtem historických budov. Okrsek Financial District tvoří oblast na jih od Worth Street, která začíná pod Chinatown. Najdete zde Wall Street, One World Trade Center, Památník obětem 11. září, South Street Seaport, přístaviště trajektů na Staten Island a také sochu Svobody. V poslední době zde vznikla i řada klubů a barů, proto rozhodně stojí za to zajít sem i ve večerních hodinách. Více informací o rozvoji čtvrti Lower Manhattan získáte u společnosti Alliance for Downtown New York, Inc., a na jejích webových stránkách www.downtownny.com.

World Trade Center a Památník obětem 11. září

Po několik desetiletí přitahovaly na dolním Manhattanu zraky turistů především budovy World Trade Center [1]. Jednalo se o mohutný komplex s kancelářemi, hotelem, obchody, stanicí metra. Centru dominovala dvojice stejně vysokých mrakodrapů, tzv. Dvojčata. Ve 107. patře jednoho z mrakodrapů (v severní věži) se nacházela restaurace Windows on the World (Okno do světa) a na vrcholku druhého vyhlídková plošina. Po slavnostním otevření byla Dvojčata nakrátko nejvyššími budovami na světě.

Ikona naděje

Pozoruhodná kovová socha ve tvaru glóbu odolala tunám oceli a betonu, které se na ni zřítily 11. září 2001. Skulptura Sphere (Koule) od Fritze Koeniga stávala více než 30 let na prostranství World Trade Center Plaza. V březnu 2002 byla přesunuta do blízkého Battery Parku, kde nyní střeží velký záhon růží pojmenovaný Hope Garden (Zahrada naděje). U příležitosti prvního výročí teroristických útoků zde byl na památku tisíců obětí zapálen věčný oheň.

Po 11. září 2001, kdy se věže staly cílem teroristického útoku, se prostor stal pietním místem. Uprostřed komplexu se dnes tyčí lesklý mrakodrap One World Trade Center a vedle něj Památník obětem 11. září. Místo svou atmosférou vyzývá k přemítání a ke vzdání pocty obětem terorismu.

Návrh na přestavbu vypracoval architekt Daniel Libeskind. 4. července 2004 byla zahájena stavba 1776 stop (541 m) vysokého mrakodrapu navrženého Davidem M. Childsem. Zvolená výška je symbolickým odkazem na historii země, shoduje se s rokem, kdy byla vyhlášena nezávislost USA. Uznávaný španělský architekt Santiago Calatrava pak zpracoval projekt výstavby dopravního uzlu (zatím nedokončen). V Památníku jsou zakomponovány obrysy základů Dvojčat; slavnostně byl otevřen u příležitosti 10. výročí útoků. Zájemci o prohlídku památníku a sousedního muzea si musí rezervovat volné vstupenky na www.911memorial.org.

One World Trade Center, nová dominanta Manhattanu

Koniec ukážky

Table of Contents

Obálka

Top 10 zajímavostí

Ideální den v New Yorku

Úvod

Stručná historie

Historické milníky

Kam se vydat

Downtown

World Trade Center a Památník obětem 11. září

Battery Park City

Socha Svobody a Ellis Island

Fraunces Tavern

Wall Street

Brooklyn Bridge

South Street Seaport

Západní Midtown – Theater District

Times Square a Broadway

Na sever od Times Square

West 42nd Street

Centrální Midtown

Bryant Park

Rockefeller Center

Fifth Avenue

Museum of Modern Art

Východní Midtown

Madison Avenue a Park Avenue

Grand Central a Chrysler Building

Budovy OSN

Jižní Midtown

Empire State Building

Upper East Side – The Museum Mile

Frick Collection

Whitney Museum

Metropolitní muzeum

Neue Galerie

Guggenheimovo muzeum

Další muzea

Central Park

Dominanty parku

Upper West Side

Lincoln Center

Natural History Museum

Kolumbijská univerzita

Harlem a severní Manhattan

Historický okrsek

Washington Heights

The Cloisters

Další čtvrti

Lower East Side

Bowery

Chinatown

Little Italy

SoHo a Tribeca

Greenwich Village

East Village

Meatpacking District a Chelsea

Výlety do jiných částí města

Brooklyn

Bronx

Queens

Volný čas

Zajímavosti

Efekt 11. září

Mrakodrapy

Ikona naděje

Broadway

CityPass

Kostely v Harlemu

Hlasy z Village