Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

PhDr. et PhDr. Radek Ptáček, Ph.D., MBA, doc. MUDr. Petr Bartůněk, CSc., a kolektiv

ETICKÉ PROBLÉMY MEDICÍNY NA PRAHU 21. STOLETÍ

EDICE CELOŽIVOTNÍHO VZDĚLÁVÁNÍ ČLK

Recenze:

Prof. MUDr. Jan Petrášek, DrSc.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Podpořeno projektem Prvouk Psychologie UK – P03/LF1/9.

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

© Grada Publishing, a.s., 2014

Fotografie na obálce: PhDr. et PhDr. Radek Ptáček, Ph.D., MBA

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2014

Obrázky dodali autoři.

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 5720. publikaci

Odpovědná redaktorka Mgr. Ivana Podmolíková

Sazba a zlom Karel Mikula

Počet stran 520

1. vydání, Praha 2014

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v této knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-247-5471-0

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-9597-3 (pro formát PDF)

ISBN 978-80-247-9598-0 (pro formát EPUB)

Vedoucí autorského kolektivu

PhDr. et PhDr. Radek Ptáček, Ph.D., MBA – Psychiatrická klinika 1. LF UK a VFN, Česká lékařská komora, Praha

Doc. MUDr. Petr Bartůněk, CSc. – IV. interní klinika 1. LF UK a VFN, Praha

Autorský kolektiv

Mgr. Tereza Barakzihyová – Katedra psychologie, Pedagogická fakulta UK, Praha

Doc. MUDr. Petr Bartůněk, CSc. – IV. interní klinika 1. LF UK a VFN, Praha

Prof. MUDr. Vladimír Bencko, DrSc. – Ústav hygieny a epidemiologie 1. LF UK a VFN, Praha

Doc. MUDr. Martin Bojar, CSc. – Neurologická klinika 2. LF UK a FN Motol, Praha

Prof. MUDr. Radim Brdička, DrSc. – Ústav hematologie a krevní transfuze, Praha

Doc. MUDr. Svatopluk Býma, CSc. – Ústav sociálního lékařství LF UK, Hradec Králové

MUDr. Václava Curtisová – Ústav lékařské genetiky a fetální medicíny FNOL a UPOL, Olomouc

Prof. MUDr. Karel Cvachovec, CSc. – KARIM 2. LF UK FN Motol, KAIM IPVZ, Praha

Doc. MUDr. Libuše Čeledová, Ph.D. – Ústav sociálního lékařství LF UK, Plzeň

PhDr. David Černý – Ústav státu a práva AV ČR, Praha

MUDr. Bc. Rostislav Čevela, Ph.D. – Ústav sociálního lékařství LF UK, Plzeň

JUDr. Adam Doležal, LL.M. – Ústav státu a práva AV ČR, Praha

Doc. MUDr. Jarmila Drábková, CSc. – Oddělení chronické resuscitační a intenzivní péče 2. LF UK a FM Motol, Praha

Bc. Jana Faltýnková – Ústav molekulární genetiky AV ČR, v. v. i., Praha

Doc. MUDr. René Foltán, Ph.D. – Klinika ústní, čelistní a obličejové chirurgie 1. LF UK a VFN, Praha

PhDr. Veronika Francová – Katedra psychologie, Pedagogická fakulta UK, Praha

Mgr. Věra Franková, Ph.D. – Ústav dědičných metabolických poruch, 1. LF UK a VFN, Ústav humanitních studií v lékařství, 1. LF UK, Praha

Prof. MUDr. Peter G. Fedor Freybergh, PhD., Dr.h.c. mult. – Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety, Bratislava, Ústav prenatálnej a perinatálnej psychológie, medicíny a integrovaných neurovied, Bratislava

MUDr. Jitka Fricová, Ph.D. – KARIM 1. LF UK a VFN, Centrum pro léčbu bolesti, Praha

Prof. Pavel Hamet, OQ, MD, Ph.D., FRCP, FAHA, FCAHS – CRCHUM, TechnopôleAngus, Montreal, Kanada

Prof. PhDr. RNDr. Helena Haškovcová, CSc. – Fakulta humanitních studií Univerzity Karlovy, Praha

MUDr. Eduard Havel, Ph.D. – Chirurgická klinika FN, Hradec Králové

prim. MUDr. Markéta Havlovicová – Ústav biologie a lékařské genetiky 2. LF UK a FN Motol, Praha

Doc. PhDr. Karel Hnilica, CSc. – Katedra psychologie, Filozofická fakulta UK, Praha

Doc. MUDr. Iva Holmerová, Ph.D. – UK FHS CELLO – Centrum pro studium dlouhověkosti a dlouhodobé péče a Gerontologické centrum, Praha 8

MUDr. Radkin Honzák, CSc. – Ústav všeobecného lékařství 1. LF UK, Psychiatrická nemocnice Bohnice, IKEM, Praha

MUDr. Radovan Hrubý, Ph.D. – Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety, Bratislava, Ústav prenatálnej a perinatálnej psychológie, medicíny a integrovaných neurovied, Bratislava

MUDr. RNDr. Pavel Ješina, Ph.D. – Ústav dědičných metabolických poruch 1. LF UK a VFN, Praha

MUDr. Ladislav Kabelka, Ph.D. – Diecézní charita Brno, Dům léčby bolesti s hospicem sv. Josefa, Brno

Mgr. Ján Karkoška – Oddělení tkáňových transplantátů, Národní centrum tkání a buněk a.s., Brno

Prof. MUDr. Viktor Kožich, CSc. – Ústav dědičných metabolických poruch 1. LF UK a VFN, Praha

PhDr. David Krámský, Ph.D. – Policejní akademie ČR, Praha

MUDr. Milan Kubek – Česká lékařská komora, Praha

Prof. MUDr. Robert Lischke, Ph.D. – III. chirurgická klinika 1. LF UK a FN Motol, Praha

Mgr. Bc. Miloš Máca – Česká lékařská komora, Praha

Doc. Milan Macek, CSc. – Ústav biologie a lékařské genetiky 2. LF UK a FN Motol, Praha

Prof. MUDr. Milan Macek, DrSc., jr. – Ústav biologie a lékařské genetiky 2. LF UK a FN Motol, Praha

JUDr. Jan Mach – Česká lékařská komora, Praha

Prof. PhDr. Jiří Mareš, CSc. – Ústav sociálního lékařství LF UK, Hradec Králové

MUDr. ThLic. Jaromír Matějek, Ph.D., Th.D. – Katolická teologická fakulta UK, Praha

Doc. MUDr. Jan Měšťák, CSc. – Klinika plastické chirurgie 1. LF UK a Nemocnice Na Bulovce, Praha

Prim. MUDr. Martin Molitor, Ph.D. – Klinika plastické chirurgie 1. LF UK a Nemocnice Na Bulovce, Praha

Prof. MUDr. Marta Munzarová, CSc. – Ústav lékařské etiky LF MU, Brno

Prof. MUDr. Ivo Paclt, CSc. – Psychiatrická klinika 1. LF UK a VFN, Praha

Prof. MUDr. Pavel Pafko, DrSc. – III. chirurgická klinika 1. LF UK a FN Motol, Praha

Prof. MUDr. František Perlík, DrSc. – Farmakologický ústav 1. LF UK a VFN, Praha

Dr. iur. et JUDr. Helena Peterková, Ph.D. – Česká lékařská komora, Praha

PhDr. et PhDr. Radek Ptáček, Ph.D., MBA – Psychiatrická klinika 1. LF UK a VFN, Česká lékařská komora, Praha

RNDr. Hana Ptáčková, Ph.D. – Ústav biologie a lékařské genetiky 2. LF UK a FN Motol, Praha

Prof. MUDr. Richard Rokyta, DrSc. – Ústav normální, patologické a klinické fyziologie 3. LF UK, Praha

MUDr. MgA. Kateřina Rusínová – KARIM 1. LF UK a VFN, Praha

PhDr. Irena Smetáčková, Ph.D. – Katedra psychologie, Pedagogická fakulta UK, Praha

Prof. MUDr. Karel Smetana, DrSc., ml. – Anatomický ústav 1. LF UK, Praha

MUDr. Helena Stankušová, CSc. – Radioterapeuticko-onkologické oddělení, Onkologická klinika 2. LF UK a FN Motol, Praha

MUDr. Helena Stehlíková – Česká lékařská komora, Praha

Prof. MUDr. Štěpán Svačina, DrSc., MBA – III. interní klinika 1. LF UK a VFN, Praha

Doc. Petr Svoboda, Ph.D. – Ústav molekulární genetiky AV ČR, v. v. i., Praha

Mgr. Dita Svobodová, Ph.D. – Všeobecná fakultní nemocnice, Praha

Prof. MUDr. Josef Syka, DrSc. – Ústav experimentální medicíny AV ČR, Praha

Prof. MUDr. Eva Syková, DrSc. FCMA – Ústav experimentální medicíny AV ČR, Praha

MUDr. Jana Šeblová, Ph.D. – Zdravotnická záchranná služba Středočeského kraje Kladno

Prim. MUDr. Jiří Švarc, Ph.D. – Psychiatrická nemocnice Bohnice, Praha

Prof. MUDr. Vladimír Tesař, DrSc., MBA – Klinika nefrologie 1. LF UK a VFN, Praha

Doc. MUDr. Milan Tuček, CSc. – Ústav hygieny a epidemiologie 1. LF UK a VFN, Praha

Mgr. et Mgr. Marek Vácha, Ph.D. – Ústav lékařské etiky 3. LF UK, Praha

Prof. MUDr. Jiří Veselý, CSc. – Klinika plastické a estetické chirurgie FN u svaté Anny a LF MU, Brno

Doc. MUDr. Michal Vrablík, Ph.D. – III. interní klinika 1. LF UK a VFN, Praha

Prof. MUDr. Zdeněk Zadák, CSc. – III. interní gerontologická a metabolická klinika FN Hradec Králové

MUDr. Blanka Zlatohlávková, Ph.D. – Gynekologicko-porodnická klinika 1. LF UK a VFN, Praha

Prof. MUDr. Eduard Zvěřina, DrSc., FCMA – Klinika ORL a chirurgie hlavy a krku 1. LF UK a FN Motol, Neurochirurgická klinika 3. LF UK a FNKV, Praha

Prof. MUDr. Jan Žaloudík, CSc. – Masarykův onkologický ústav, Brno

Předmluva rektora Univerzity Karlovy

Vážené kolegyně, vážení kolegové, milí čtenáři,

do rukou se vám dostává kniha rozsáhlého autorského kolektivu lékařů, psychologů, právníků i teologů věnovaná etice a komunikaci v medicíně. Monografie je originálně koncipovaná. Kromě obecných kapitol je zaměřena na specifika a odlišnosti většiny klinických oborů. Podstatná část je věnována komunikaci s různými skupinami nemocných při zohlednění jejich typu chování, zdravotního stavu či věku. Předností knihy je skutečnost, že autorský tým je tvořen významnými lékaři s dlouholetou klinickou praxí, bohatými životními zkušenostmi, ale rovněž i předními badateli základního výzkumu, včetně zkušených specialistů z řady oborů mimo lékařství.

Etika má základ v řeckém slově ethos čili mrav a studuje morálku a morální jednání, včetně norem při posuzování lidského konání z hlediska dobra a zla. Etika se v průběhu dějin významným způsobem vyvíjela – od Platonovy teze o transcendenci ideje dobra, resp. tří charakteristik člověka, totiž žádostivosti, vůle a rozumu, přes Aristotelovu teorii středu, křesťanské tradice k novověkým myslitelům, teorii utilitarizmu přes Kantův kategorický imperativ vycházející z motivů jednání, nikoliv jejich důsledků, až po existencionalizmus.

Etický imperativ lékařství vždy poskytovat pomoc trpícímu však má díky moderním diagnostickým a terapeutickým metodám a postupům takové konotace, které staví rozhodování lékaře před dosud nepoznaná dilemata právě z hlediska morálky.

Všechny formy komunikace v lidském společenství jsou esenciální pro navázání účinného kontaktu, spolupráce a porozumění. Více než v kterémkoliv jiném oboru je to patrné v lékařství. Naprostá většina problémů a stížností ve zdravotnictví jde totiž na vrub nedostatečně či nesprávně volené komunikace mezi zdravotníky a pacienty.

Informační exploze posledních let spolu s moderními technologiemi zasahující téměř všechny obory lékařství, netušený rozvoj informatiky a komunikace prostřednictvím sítí a portálů umožňují rychleji komunikovat, avšak často na úkor vzájemného osobního lidského kontaktu, který byl a je nezastupitelný.

Věřím, že tato kniha přispěje nejen odborníkům, studentům, ale i široké veřejnosti k alespoň částečnému objasnění etických otázek, které si v medicíně klademe a na které společně hledáme odpovědi.

Prof. MUDr. Tomáš Zima, DrSc., MBA

Rektor Univerzity Karlovy v Praze

Předmluva děkana 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy

Medicína je disciplínou plnou dilemat. Jak svých vlastních, vyplývajících z podstaty oboru, tak i těch, které do ní vnášejí její četné interakce se „světem kolem“, nebo přesněji se „všemi dalšími světy kolem“. Jsme hrdí na měřitelné, reprodukovatelné, popsatelné a uchopitelné pokroky biomedicínské vědy a zároveň jsme si vědomi, že tyto pokroky přinášejí i nová dilemata, která se řadí po bok těm dosavadním.

V obecné rovině je rozhodování medicínských profesionálů snadné – je třeba konat ve prospěch pacienta. Ale zároveň je mnohdy těžké rozhodnout, co je vlastně ono „dobro“. V dané situaci, pro konkrétního člověka. Dějiny a vývoj etiky, jakožto filozofické disciplíny, jasně ukazují, že v nerozhodnosti nejsme sami a že není žhavým produktem postmoderní doby, ale inherentní vlastností etiky samé.

Velkou hodnotou publikace je široký záběr témat, generovaných moderní medicínou, ilustrující ona dilemata tak, jak se s nimi lékaři a jejich pacienti mohou setkávat. Z mého pohledu snad ještě větší její hodnotou je pohled do budoucnosti, pokus o anticipaci. Nabízí se paralela s imunitním systémem, který pomocí somatických rekombinací proaktivně připravuje odpovědi na hrozby, s nimiž jsme se ještě ani nesetkali, a který rovněž může pro jeden problém nabídnout více funkčních a fungujících řešení. Je to paralela filozoficky-intelektuální ekvilibristiky s biologickou mnohotvárností a dynamikou. Hnací sílu obou těchto vrstev můžeme vidět každý v jiných zdrojích, stejně jako se můžeme v dobré víře lišit v pohledu na řešení některých etických otázek.

Přeji nám všem, abychom své souboje živené svobodnou vůlí sehrávali a vyhrávali na co nejšíře sdíleném etickém poli.

Prof. MUDr. Aleksi Šedo, DrSc.

Děkan 1. LF UK v Praze

Základní etické principy lékařského povolání platí stále a budou platit dál

Zatímco lékařská věda uhání mílovými kroky kupředu a současná medicína nemá již prakticky nic společného s lékařstvím v časech Hippokratových, středobod našeho snažení, tedy tělo a duše nemocného člověka, zůstávají stejné. Identické jsou strachy, přání a očekávání našich pacientů, stejné jsou i pochybnosti, obavy a výčitky svírající duše nás, lékařů.

Medicína 21. století čelí a jistě bude čelit novým výzvám odborným, organizačním i ekonomickým, avšak za neméně důležitou výzvu považuji dnes i v budoucnu dodržování základních etických principů lékařského povolání. Principů, které se bez ohledu na časem proměnlivé vztahy mezi lékaři a pacienty dají odvodit ze dvou základních pravidel:

„Primum non nocere.“ – Především neškodit.

„Salus aegroti suprema lex.“ – Zdraví pacienta je nejvyšším zákonem.

Bezvýhradné dodržování těchto etických pravidel zůstává základním předpokladem pro existenci onoho zvláštního vztahu důvěry mezi pacientem a jeho lékařem. Vztahu, který není možno redukovat na pouhý obchodní vztah někoho, kdo nějakou službu potřebuje, a druhého, který ji prodává.

Komercionalizace medicíny a současná nadvláda ekonomů ve zdravotnictví stále více narušují etické principy, kterými se mají v zájmu pacientů řídit lékaři při výkonu svého povolání. Prospěch pacienta musí být vždy prioritou práce a snažení lékaře, který nesmí ordinovat neúčelné léčebné a diagnostické úkony ze zištných motivů. Při léčbě pacientů se nemůže řídit hledisky komerčními, ale vždy výhradně svým svědomím a svými znalostmi. Nezávislost lékaře při rozhodování o způsobu léčby je základní a nejdůležitější podmínkou bezpečnosti pacientů.

Největším dilematem moderní medicíny je nepochybně hledání pokud možno spravedlivého kompromisu mezi „neomezenými“ možnostmi lékařské vědy na straně jedné a omezenými finančními zdroji na straně druhé. Tento problém se více či méně úspěšně snaží řešit všechny vyspělé státy, přičemž žádné zázračné řešení pochopitelně neexistuje. Ani zdravotnictví totiž není perpetum mobile a nemůže fungovat bez peněz. Prosazování ekonomických pravidel, jemuž se lze jen stěží vyhnout, však nesmí narušovat etický rozměr lékařského povolání. Platí přitom jasná úměra, že čím jsou výdaje na zdravotnictví v dané zemi nižší a čím pod větší ekonomický tlak se zdravotnictví dostává, tím více pak bezpečnost pacientů závisí na morální integritě lékařů.

Schopnost odolat pokušení, odvaha říci „ne“, když je tomu třeba, a tedy zachování si své vlastní sebeúcty, to jsou podle mého názoru ty nejkonkrétnější příspěvky k tomu, jak každý z nás ve své každodenní praxi může napomáhat dodržování neměnných základních etických imperativů naší profese. Zní to jednoduše a prostě, ale každý z nás ví, jak obtížné je vždy a za každých okolností těmto morálním závazkům dostát tak, abychom i my mohli, podobně jako pruský filozof Immanuel Kant, obdivovat hvězdné nebe nad hlavou a mravní zákon v sobě. Držím nám všem palce, ať se to podaří.

MUDr. Milan Kubek

Prezident České lékařské komory

Konec ukázky

Table of Contents

Předmluva rektora Univerzity Karlovy

Předmluva děkana 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy

Základní etické principy lékařského povolání platí stále a budou platit dál

1.1 Medicína 21 – tavící kotel a nejasná budoucnost zdravotnických systémů

1.2 Význam a šíře etiky v klinické praxi

1.3 Etika medicíny 21. století v historických kontextech

1.4 Etické problémy medicíny 21. století z právního pohledu

1.4.10 Medicínský experiment – lidé a zvířata jako předmět výzkumu

1.5 Lékař a pacient ve 21. století

1.5.4 Medicína bez medicíny

2.1 Kmenové buňky a jejich etické problémy

2.1.1 Co jsou kmenové buňky a jejich „typy“

2.1.3 Kmenové buňky jako léčebný prostředek

2.1.4 Etické problémy embryonálních kmenových buněk

2.2 Etické souvislosti personalizované medicíny

2.2.5 Etické problémy spjaté s vývojem personalizované medicíny

2.3 Etické souvislosti při přípravě produktů z lidských tkání pro léčebné použití u člověka

2.4 Etické aspekty farmakogenetiky

2.5 Malé RNA – relativně bezproblémový terapeutický prostředek i cíl

2.5.1 Mechanizmy miRNA a RNAi

2.5.3 miRNA ve zdraví a nemoci

2.5.6 Etické aspekty terapeutiky RNAi – skutečné a hypotetické

2.6 Kmenové buňky v regenerativní medicíně

3.1 Etická úskalí a šance hygieny a epidemiologie v kontextu veřejného zdravotnictví

3.1.2 Současná úskalí financování primární prevence

3.1.6 Možnosti prevence antivakcinačních aktivit

3.2 Etika a neurologie

3.3 Otázky etiky a etické problémy v primární péči

3.4 Anesteziologie a intenzivní medicína v novém století – etika všedního dne

3.5 Etická komise pro otázky spojenés činností lékařské posudkové služby

3.5.4 Rozsudek Nejvyššího správního soudu – kazuistika

3.6 Etické výzvy 21. století pro kritické stavy a intenzivní medicínu

3.6.2 Nové diagnózy

3.7 Dědičné metabolické poruchy

3.8 Etické aspekty v prenatálnej medicíne

3.9 Etické souvislosti gerontologie a geriatrie 21. století

3.10 Etické problémy transplantací orgánů

3.10.7 Xenotransplantace

3.11 Etické problémy klinické genetiky

3.12 Etické a jiné problémy plastické chirurgie současnosti

3.13 Etické a sociální aspekty dětské a dorostové psychiatrie

3.14 Etika v české chirurgii ve 21. století

3.14.3 Vztahy přednosty a lékařů oddělení

3.15 Etika v léčbě bolesti

3.15.4 Chronická bolest

3.15.10 Organizace léčby bolesti ve světě a v České republice

3.16 Etické problémy v onkologii

3.17 Etické problémy v obezitologii

3.17.4 Bariatrická chirurgie a etika

3.18 Ošetřovatelská etika ve 21. století

3.19 Etické problémy v urgentní medicíně

3.19.4 Globalizace a multikulturní otázky

3.20 Etické problémy v nefrologii

3.20.4 Etické problémy spojené s nákladnou léčbou nemocí ledvin

3.21 Etické problémy v pracovním lékařství

3.21.1 Mezinárodní etický kodex pro odborníky v ochraně zdraví při práci

3.22 Etické problémy v oblasti preventivní medicíny

3.23 Metabolizmus a výživa

3.23.4 Základní praktické problémy podávání výživy

3.23.5 Terminální péče smrtelných onemocnění

3.24 Etické problémy neonatologie 21. století

3.24.4 Výzkum v neonatologii

3.25 Neurochirurgie – etické problémy 21. století

3.25.2 Etika a finanční ohodnocení neurochirurga

3.25.3 Technická současnost a futurologie neurochirurgie, etické problémy

4.1 Etika hospicové péče ve 21. století

4.2 Etické aspekty alogenních transplantací tkáňových celků v rekonstrukční chirurgii

4.2.7 Medicínské a etické zdůvodnění rekonstrukčních alogenních transplantací

4.3 Superradikální devastační výkony a rekonstrukce u pokročilých nádorů v oblasti hlavy a krku – etické úvahy

4.3.3 Medicínské a etické otázky

4.4 Dožijeme se epidemie zhoubných onemocnění?

4.5 Etické aspekty terapeutických kastrací sexuálních deviantů v ČR

5.1 Biologické paradigma smrti – urgentní výzva pro lékařskou etiku 21. století

5.1.4 Reakce na krizi paradigmatu

5.2 Empatie v lékařské etice

5.2.3 Empatická bolest u lékařů, její kontrola a automatická suprese

5.3 Zastavte výrobu nových chorob!

5.4 Konceptualizace morálního smyslu a neurovědní výzkum

5.5 Stavovský předpis České lékařské komory č. 10 – Etický kodex České lékařské komory, komentář k jednotlivým ustanovením

5.6 Otázky interkulturality v medicíně 21. století

5.6.6 Interkulturalita a lékařský výzkum

5.7 Přístupy k řešení etických problémů v klinické praxi

5.7.4 Metodologie etické konzultace a organizační souvislosti

5.7.5 IntegratedEthics® program jako příklad komplexního přístupu k etickým problémům pacientů i organizace

5.8 Zástupné rozhodování v ČR – etické a právní aspekty

5.8.6 Etické aspekty zástupného rozhodování

5.9 Dehumanizace v medicíně: rizika a přínosy

5.9.4 Dehumanizace v medicíně

5.9.5 Nefunkční příčiny a podoby dehumanizace v medicíně

5.10 21. století: Změna paradigmatu medicíny

5.10.4 Sekvenování genomu dosud nenarozených

5.10.6 Patentování genů