Číslovky

Числи́телни

Číslovky základní

Числи́телни бро́йни

nula

ну́ла  nulə

jeden m, jedna f

еди́н m, една́ f  edynˌ edna

dva m, dvě f

два m, две f  dvaˌ dve

tři

три  tri

čtyři

че́тири  četyri

pět

пет  pet

šest

шест  šest

sedm

се́дем  sedem

osm

о́сем  osem

devět

де́вет  devet

deset

де́сет  deset

jedenáct

едина́йсет  edynajset

dvanáct

двана́йсет  dvanajset

třináct

трина́йсет  trinajset

čtrnáct

четирина́йсет  četyrinajset

patnáct

петна́йсет  petnajset

šestnáct

шестна́йсет  šestnajset

sedmnáct

седемна́йсет  sedemnajset

osmnáct

осемна́йсет  osemnajset

devatenáct

деветна́йсет  devetnajset

dvacet

два́йсет  dvajset

dvacet jedna

два́йсет и едно́  dvajset i edno

dvacet dva

два́йсет и две  dvajset i dve

třicet

три́йсет  trijset

čtyřicet

четири́йсет  četyrijset

padesát

петдесе́т  petdeset

šedesát

шестдесе́т  šestdeset

sedmdesát

седемдесе́т  sedemdeset

osmdesát

осемдесе́т  osemdeset

devadesát

деветдесе́т  devetdeset

sto

сто  sto

sto dvacet

сто и два́йсет  sto i dvajset

dvě stě

две́ста  dvestə

tisíc

хиля́да  chiljadə

dva tisíce

две хи́ляди  dve chiljədy

tisíc pět set osmdesát tři

хиля́да петсто́тин осемдесе́т и три  chiljadə petstotyn osemdeset i tri

milion

милио́н  milion

Číslovky řadové

Числи́телни ре́дни

první, prvý

пъ́рви  pərvi

druhý

вто́ри  ftori

třetí

тре́ти  trety

čtvrtý

четвъ́рти  četvərty

pátý

пе́ти  pety

šestý

ше́сти  šesty

sedmý

се́дми  sedmi

osmý

о́сми  osmi

devátý

деве́ти  devety

desátý

десе́ти  desety

dvacátý

два́йсети  dvajsety

třicátý

три́йсети  trijsety

stý

сто́тен  stoten

Zlomky

Дро́би

půl(ka), polovina

полови́н(а)  polovin(a)

jeden a půl

еди́н и полови́на  edyn i polovinə

třetina

(една́) трети́на/‌тре́та  (edna) tretynə/‌tretə

dvě třetiny

две тре́ти  dve trety

čtvrtina

(една́) четвъ́рта/‌че́твърт  (edna) četvərtə/‌četvərt

tři čtvrtiny

три че́твърти  tri četvərty

pětina

(една́) пе́та (част)  (edna) petə (čast)

šestina

(една́) ше́ста (част)  (edna) šestə (čast)

sedmina

(една́) се́дма (част)  (edna) sedmə (čast)

osmina

(една́) о́сма (част)  (edna) osmə (čast)

devítina

(една́) девети́на  (edna) devetynə

desetina

(една́) десети́на  (edna) desetynə

setina

(една́) сто́тна (част)  (edna) stotnə (čast)

Pozdravy a oslovení

По́здрави и обръще́ния

Dobré ráno.

Добро́ у́тро!  dobro utro!

Dobrý den.

До́бър ден!, Здраве́йте!  dob ər den!ˌ zdravejte!

Ahoj.

Здра́сти!, Здраве́й(те)!  zdrasty!ˌ zdravej(te)!

Dobré odpoledne.

До́бър ден!  dob ər den!

Dobrý večer.

До́бър ве́чер.  dob ər večer

Dobrou noc.

Ле́ка нощ.  lek ə nošt

Promiňte prosím...

Извине́те мо́ля...  izvinete molj ə

S dovolením.

Разреше́те., Позволе́те., Ако́ оби́чате.  r əzrešeteˌ pozvoleteˌ ako običəte

Čekáte na mne?

Ме́не ли ча́кате?  mene li čak əte?

Rád vás vidím.

Ра́двам се да ви ви́дя.  radv əm se da vi viďə

Dlouho jsem tě neviděl.

Отда́вна не съм те сре́щал/‌ви́ждал.  otdavn ə ne səm te sreštəl/‌viždəl

Jak se máte?

Как сте?  kak ste?

Jak se vede?

Как върви́?, Как ‌си/‌сте днес?  kak v ərvi?ˌ kak si/‌ste dnes?

Jak se má vaše rodina?

Как е ва́шето семе́йство?  kak e vašeto semejstvo?

Měl jste příjemnou cestu?

Добре́ ли пъту́вахте?, Как ми́на пъту́ването ви?  dobre li p ətuvəchte?ˌ kak minə pətuvəneto vi?

Našel jste to bez problémů?

Без пробле́ми ли го наме́рихте?  bes problemi li go namerichte?

Už jste tady někdy byl?

Били́ ли сте тук ве́че?  bili li ste tuk veče?

Mám se dobře. A vy?

Добре́ съм. А ви́е?  dobre s əm a vie?

Jde to.

Го́ре-до́лу.  gore-dolu

Nemohu si stěžovat.

Не се опла́квам.  ne se oplakv əm

Vypadáte dobře.

Добре́ изгле́ждате.  dobre izgležd əte

‌Pane/‌Paní...

‌Господи́не/‌Госпо́жо...  gospodyne/‌gospožo

Dámy a pánové!

Да́ми и господа́!  dami i gospoda!

Seznámení

Запозна́ване

Mohu znát vaše jméno?

Извине́те, как се ка́звате?  izvineteˌ kak se kazv əte?

Jak se jmenuješ?

Как се ка́зваш?  kak se kazv əš?

Jmenuji se...

Ка́звам се...  kazv əm se

Já jsem...

Аз съм...  as s əm

Nejste pan...?

Не сте ли господи́н...?  ne ste li gospodyn?

Kdo jste?

Кой сте Ви́е?  koj ste vie?

Kdo je to?

Кой е това́?  koj e tova?

Kdo je ta paní?

Коя́ е та́зи жена́?  koja e tazi žena?

Známe se?, My se známe?

Позна́ваме ли се?  poznav əme li se?

Znáte se?

Позна́вате ли се?  poznav əte li se?

Znáte moji ženu?

Позна́вате ли мо́ята съпру́га/‌жена́?  poznav əte li mojətə səprugə/‌žena?

Pamatujete si na mne?

По́мните ли ме?  pomnyte li me?

Bohužel si vás nepamatuji.

Съжаля́вам, но не ви по́мня.  s əžaljavəmˌ no ne vi pomňə

Dovolte, abych se představil.

Позволе́те ми да (ви) се предста́вя.  pozvolete mi da (vi) se prectavj ə

Dovolte, abych vám představil svoji ženu.

Позволе́те да ви предста́вя жена́та/‌съпру́гата ми.  pozvolete da vi prectavj ə ženata/‌səprugəta mi

Představíte mne...?

Ще ме предста́вите ли на...?  šte me prectavite li na?

Můžete nás seznámit?

Мо́жете ли да ни запозна́ете?  možete li da ny z əpoznaete?

Seznamte se s...

Запозна́йте се с/‌със...  z əpoznajte se s/‌səs

To je ‌pan/‌paní X.

Това́ е ‌господи́н/‌госпожа́ X.  tova e gospodyn/‌gospoža iks

To je můj ‌manžel/‌šéf.

Това́ е ‌съпру́гът/‌ше́фът ми.  tova e s əprugət/‌šefət mi

To jsou moji kolegové.

Това́ са мо́ите коле́ги.  tova sa moite kolegi

Rád jsem vás poznal.

Ра́двам се, че се запозна́хме.  radv əm seˌ če se zəpoznachme

Potěšení bylo na mé straně.

Удово́лствието е изця́ло мо́е.  udovolstvieto e izcjalo moe

Loučení

Взи́мане на дови́ждане

Na shledanou.

Дови́ждане.  dovižd əne

Brzy na shledanou.

До ско́ро (ви́ждане)., Доско́ро.  do skoro (vižd əne)ˌ doskoro

Ahoj!

Ча́о!  čao!

Měj se!

Вси́чко ху́баво!  fsičko chub əvo!

Tak zatím.

Доско́ро.  doskoro

Zítra na shledanou.

Дови́ждане до у́тре.  dovižd əne do utre

Sbohem.

Сбо́гом!  sbogom!

Pozdravujte je ode mne.

Поздраве́те ги от мен.  pozdravete gi ot men

Promiňte, spěchám.

Извине́те, бъ́рзам.  izvineteˌ b ərzəm

Musím (už) jít.

Тря́бва ве́че да вървя́.  trjabv ə veče da vərvjə

Nemám čas.

Ня́мам вре́ме.  ňam əm vreme

Uvidíme se zítra na...

Ще се ви́дим у́тре на...  šte se vidym utre na

Ozvi se mi někdy.

Обади́ ми се.  obady mi se

Zavolám ti.

Ще ти се оба́дя.  šte ty se obaď ə

Kývání na souhlas

Není stoprocentní pravda, že Bulhaři kývají opačně než my při vyjádření souhlasu a nesouhlasu. Primární reakce je sice horizontální kroucení - ano, vertikální pohyb - ne, ale často se už používá nám známý, z českého hlediska správný, postup. Proto je zapotřebí sledovat obecnou mimiku tváře a dívat se do očí.

Přání

Пожела́ния

Na zdraví! (při přípitku)

Наздра́ве!  nazdrave!

Na zdraví! (při kýchnutí)

Наздра́ве!  nazdrave!

Gratuluji!, Blahopřeji!

Чести́то!  čestyto!

Hodně štěstí!

Мно́го ща́стие!  mnogo štastye!

Užijte si to!

Прия́тно прека́рване!  prijatno prekarv əne!

Dobře se bavte!

Забавля́вайте се добре́!  z əbavljavəjte se dobre!

Šťastnou cestu.

На добъ́р път!, Прия́тен път!  na dob ər pət!ˌ prijaten pət!

Dobře dojeď!

Лек път!  lek p ət!

Vraťte se v pořádku!

Върне́те се жи́ви и здра́ви!  v ərnete se živi i zdravi!

Všechno nejlepší! (k narozeninám)

Чести́т рожде́н ден!, Вси́чко най-ху́баво!  čestyt rožden den!ˌ fsičko naj-chub əvo!

Upřímnou soustrast.

Приеме́те мо́ите дълбо́ки съболезнова́ния.  priemete moite d əlboki səboleznovanyjə

Veselé Velikonoce!

Ве́сел Вели́кден!  vesel velikden!

Veselé Vánoce!

Чести́та Ко́леда!  čestyt ə koledə!

Šťastný nový rok!

Чести́та но́ва годи́на!  čestyt ə novə godynə!

To je dobře., To se máte.

Бра́во на вас!  bravo na vas!

Ať vám to vyjde!

Късме́т!  k əsmet!

Porozumění

Разби́ране

Prosím? (nerozuměl jsem)

Мо́ля?  molj ə?

Promiňte. Nerozumím.

Извине́те. Не разби́рам.  izvinete ne razbir əm

Můžete to zopakovat?

Би́хте ли повто́рили това́?  bichte li poftorili tova?

Co jste říkal?

Какво́ ка́захте?  kakvo kaz əchte?

To jste mi špatně rozuměl.

Разбра́хте ме погре́шно.  razbrachte me pogrešno

To musí být nějaké nedorozumění.

Това́ тря́бва да е ня́какво недоразуме́ние.  tova trjabv ə da e ňakəkvo nedorəzumenye

Můžete mi to vysvětlit?

Би́хте ли ми го обясни́ли?  bichte li mi go obj əsnyli?

Mluvíte ‌anglicky/‌německy/‌francouzsky/‌španělsky/‌italsky/‌rusky?

Гово́рите ли ‌англи́йски/‌не́мски/‌фре́нски/‌испа́нски/‌италиа́нски/‌ру́ски (ези́к)?  govorite li anglijski/‌nemski/‌frenski/‌ispanski/‌it əlianski/‌ruski (ezik)?

Umím jen trochu německy.

Аз гово́ря са́мо ма́лко не́мски.  as govorj ə samo malko nemski

Mluvte prosím pomaleji.

Би́хте ли гово́рили по-ба́вно.  bichte li govorili po-bavno

Co to znamená?

Какво́ означа́ва това́?  kakvo označav ə tova?

Můžete mi to napsat?

Би́хте ли ми напи́сали това́?  bichte li mi napis əli tova?

Jak se vyslovuje tohle slovo?

Как се произна́ся та́зи ду́ма?  kak se proiznasj ə tazi dumə?

Rozumíte mi?

Разби́рате ли ме?  razbir əte li me?

Rozumím., Chápu.

Разби́рам.  razbir əm

Pochopil jste to?

Разбра́хте ли?  razbrachte li?

Aha!, Už chápu.

Да. Ве́че разбра́х.  da veče razbrach

Promiňte, stále vám nerozumím.

Извине́те, но все о́ще не разби́рам.  izvineteˌ no fse ošte ne razbir əm

Tykání

Bulhaři velmi snadno mohou přejít při komunikaci k tykání. Občas to má povahu přátelské otevřenosti, například když se na vás obrátí servírka. Ovšem třeba při hádce, kdy narozdíl od českého stereotypu, ve kterém se i při vzteku dbá na jakousi slušnost, Bulhar snadno osloví svého oponenta bez „pane“ a „paní“ a při tom mu tyká.

Lidé starší generace si mezi sebou mohou důvěrně tykat, i když se předem neznali a dali se například do hovoru během čekání ve frontě. Toto tykání je znakem pospolitosti, starobylosti, otevřenosti. Podobá se náhodnému a spontánnímu tykání v hospodě.

Žádosti, příkazy a návrhy

Молби́, за́поведи и предложе́ния

Můžete mi pomoci?

Би́хте ли ми помо́гнали?  bichte li mi pomogn əli?

Mohl bych (dostat)...?

Мо́же ли да полу́ча...?  može li da poluč ə?

Můžete mi říct...?

Би́хте ли ми ка́зали...?  bichte li mi kaz əli?

Udělal byste pro mě něco?

Мо́жете ли да напра́вите не́що за мен?  možete li da napravite nešto za men?

Mohl byste mi poradit...?

Би́хте ли ме посъве́твали?  bichte li me pos əvetvəli?

Mohl byste to zařídit?

Мо́жете ли да организи́рате това́?  možete li da org ənyzirəte tova?

Rád bych...

Бих и́скал да...  bich isk əl da

Chtěl bych vás požádat...

И́скам да ви помо́ля...  isk əm da vi pomoljə

Bylo by možné...?

Дали́ би било́ възмо́жно да...?  dali bi bilo v əzmožno da?

Rád bych mluvil s...

Бих и́скал да гово́ря с/‌със...  bich isk əl da govorjə s/‌səs

Chtěl bych si domluvit schůzku.

Бих и́скал да си догово́ря сре́ща.  bich isk əl da si dogovorjə sreštə

Mohli bychom se sejít?

Дали́ би́хме могли́ да се сре́щнем?  dali bichme mogli da se sreštnem?

Mohl byste chvíli počkat?

Би́хте ли поча́кал еди́н моме́нт?  bichte li počak əl edyn moment?

Mohu si to půjčit?

Мо́же ли да си услу́жа с това́/‌взе́ма това́ за ма́лко?  može li da si usluž ə s tova/‌vzemə tova za malko?

Vyzvednete mě?

Ще ме взе́мете ли?  šte me vzemete li?

Podal byste mi...?

Пода́йте ми, мо́ля...  podajte miˌ molj ə

Rád bych věděl, jestli...

Интере́сно ми е да разбера́ дали́...  interesno mi e da r əzbera dali

Můžete (mi) to zjistit?

Мо́жете ли (заради́ мен) да разбере́те това́?  možete li (z ərady men) da rəzberete tova?

Promiňte, potřebuji...

Извине́те, тря́бва ми...  izvineteˌ trjabv ə mi

Mohu vám pomoci?

Мо́га ли да ви помо́гна?  mog ə li da vi pomognə?

Hledám...

Тъ́рся...  t ərsjə

Zavedl byste mě tam?

Мо́жете ли да ме заведе́те там?  možete li da me z əvedete tam?

Nejlepší bude...

Най-добре́ ще бъ́де...  n əj-dobre šte bəde

Nechtěl byste...?

Не би́хте ли и́скал да...?  ne bichte li isk əl da?

A co takhle...?

А какво́ ще ка́жете за...?  a kakvo šte kažete za?

Mohli bychom třeba (jít)...

Би́хме могли́ напри́мер да (оти́дем)...  bichme mogli naprimer da (otydem)

Připojíte se k nám?

Ще се присъедини́те ли към на́с?  šte se pris əedynyte li kəm nas?

Pokud vám to nevadí.

Ако́ не ви пре́чи.  ako ne vi preči

Souhlasíte?

Съгла́сни ли сте?  s əglasny li ste?

Zajímá vás to?

Интересу́ва ли ви това́?  interesuv ə li vi tova?

Mám ho zavolat?

Да го пока́ня ли?  da go pokaň ə li?

Proč ne?

Защо́ не?  zašto ne?

Jak si přejete.

Ка́кто оби́чате.  kakto obič əte

Budete muset...

Ви́е тря́бва да...  vie trjabv ə da

Počkejte chvíli, prosím.

Мо́ля, поча́кайте ма́лко.  molj əˌ počakəjte malko

Můžete jít dál.

Мо́же да вле́зете.  može da vlezete

Vstupte!, Dále!

Вле́зте!, Заповя́дайте!  vleste!ˌ z əpovjadəjte!

Pojďte dál!

Заповя́дайте!  z əpovjadəjte!

Odložte si.

Мо́же да закачи́те дре́хата/‌шли́фера си на закача́лката.  može da z əkačite drechəta/‌šliferə si na zəkačalkəta

Posaďte se.

Седне́те.  sednete

Udělejte si pohodlí.

Чу́вствайте се като́ у дома́ си.  čufstv əjte se kato u doma si

Provedu vás.

Ще ви разведа́ нао́коло.  šte vi r əzveda naokolo

Co vám mohu nabídnout?

Какво́ мо́га да ви предло́жа?  kakvo mog ə da vi predložə?

Dáte si něco k pití?

Ще и́скате ли не́що за пи́ене?  šte isk əte li nešto za piene?

Poslužte si., Nabídněte si.

Вземе́те., Мо́ля, заповя́дайте.  vzemeteˌ molj əˌ zəpovjadəjte

Vezmi si (ještě).

Вземи́ си (о́ще).  vzemi si (ošte)

Chcete ještě?

И́скате ли о́ще?  isk əte li ošte?

Nechte nás o samotě.

Оставе́те ни сами́.  ostavete ny sami

Jděte pryč!

Ма́хайте се!  mach əjte se!

Ven!, Vypadni!

Вън!, Ма́хай се!, Марш отту́к!  v ən!ˌ machəj se!ˌ marš ottuk!

Poděkování a spokojenost

Благода́рност и удовлетворе́ние

Díky!

Благодаря́!, Мерси́!  bl əgodarjə!ˌ mersi!

Děkuji mnohokrát.

Благодаря́ ви мно́го.  bl əgodarjə vi mnogo

Děkuji za všechno.

Благодаря́ за вси́чко.  bl əgodarjə za fsičko

Není zač.

Ня́ма защо́.  ňam ə zašto

Prosím. (na poděkování)

Мо́ля.  molj ə

Rádo se stalo.

Мо́ля, ня́ма за какво́.  molj əˌ ňamə za kakvo

To je od vás milé.

Мно́го ми́ло (от ва́ша страна́).  mnogo milo (ot vaš ə strana)

To jste nemusel(i)... (vděk)

Не тря́бваше...  ne trjabv əše

Předem děkuji.

Предвари́телно благодаря́.  predvaritelno bl əgodarjə

Líbí se nám tady.

Харе́сва ни тук.  charesv ə ny tuk

Velmi se mi tady líbilo.

Мно́го ми харе́са тук.  mnogo mi chares ə tuk

Doporučíme vás našim známým.

Ще ви препоръ́чаме на на́шите позна́ти.  šte vi prepor əčəme na našite poznaty

Nejsme příliš spokojeni se (službami)...

Не сме мно́го дово́лни от (услу́гите)...  ne sme mnogo dovolny ot (uslugite)

Náš pokoj se nám nelíbí.

На́шата ста́я не ни харе́сва.  naš əta stajə ne ny charesvə

Požadujeme slevu.

И́скаме намале́ние.  isk əme nəmalenye

Chci zpátky peníze.

И́скам си пари́те обра́тно.  isk əm si parite obratno

Budeme si muset stěžovat vedoucímu na...

Ще се нало́жи да се опла́чем на упра́вителя от...  šte se naloži da se oplačem na upravitelj ə ot

Omluvy, omyly a lítost

Извине́ния, гре́шки и съжале́ния

Je mi líto., Mrzí mě to.

Съжаля́вам.  s əžaljavəm

To je mi (velmi) líto.

Мно́го съжаля́вам.  mnogo s əžaljavəm

Omlouvám se.

Извиня́вам се.  izviňav əm se

Promiňte.

Извине́те.  izvinete

Promiňte, že vás obtěžuji.

Извине́те за безпоко́йството.  izvinete za bespokojstvoto

Zlobíte se na mne?

Ви́е съ́рдите ли ми се?  vie s ərdyte li mi se?

Omluvte mne na chvíli.

Извине́те ме за моме́нт.  izvinete me za moment

Chci se omluvit (za...).

И́скам да се извиня́ (за...).  isk əm da se izviňə (za)

Obávám se, že ne.

Боя́ се, че не.  boja seˌ če ne

Doufám, že neruším.

Надя́вам се, че не пре́ча.  naďav əm seˌ če ne prečə

Promiňte, že jdu pozdě.

Извине́те за закъсне́нието/‌че и́двам със закъсне́ние.  izvinete za z əkəsnenyeto/‌če idvəm səs zəkəsnenye

Promiňte, nerozuměl jsem (dobře).

Извине́те, не разбра́х (добре́).  izvineteˌ ne razbrach (dobre)

Promiňte, potřebuji...

Извине́те, тря́бва ми...  izvineteˌ trjabv ə mi

Nechtěl jsem se vás dotknout.

Не и́сках да ви засе́гна.  ne isk əch da vi zasegnə

To je (ale) škoda.

Ко́лко жа́лко.  kolko žalko

To nevadí.

Ни́що., Ня́ма значе́ние.  nyštoˌ ňam ə značenye

Nic se nestalo.

Ни́що не се е слу́чило.  nyšto ne se e slučilo

Bohužel ano/‌ne.

За съжале́ние да/‌не.  za s əžalenye da/‌ne

Nedělejte si (s tím) starosti.

Не се безпоко́йте за това́.  ne se bespokojte za tova

Nedá se nic dělat.

Ни́що не мо́же да се напра́ви.  nyšto ne može da se napravi

Nemohu již čekat.

Аз не мо́га да ча́кам по́вече.  as ne mog ə da čakəm poveče

Nevím to (jistě).

Това́ не го зна́я (със си́гурност).  tova ne go znaj ə (səs sigurnost)

To musí být omyl.

Си́гурно и́ма недоразуме́ние.  sigurno im ə nedorəzumenye

To musí být omyl. (do telefonu)

И́мате гре́шка.  im əte greškə

Spletl jsem se.

Объ́рках се.  ob ərkəch se

Souhlas

Съгла́сие

Ano.

Да.  da

Jo.

Да.  da

Jistě.

Разби́ра се., Несъмне́но., Със си́гурност.  razbir ə seˌ nesəmnenoˌ səs sigurnost

Samozřejmě.

Разби́ра се.  razbir ə se

Zajisté.

Непреме́нно.  nepremenno

Rád(a).

С удово́лствие.  s udovolstvie

Výborně!

Бра́во!, Отли́чно!  bravo!ˌ otlično!

Dobrá.

Добре́.  dobre

Souhlasím (s vámi).

Съгла́сен съм (с вас).  s əglasen səm (s vas)

Jsem pro.

Аз съм за.  as s əm za

Bezpochyby.

Без съмне́ние.  bes s əmnenye

Přirozeně.

Есте́ствено.  estestveno

Proč ne?

Защо́ не?  zašto ne?

Myslím, že ano.

Ми́сля, че да.  mislj əˌ če da

Doufám, že ano.

Надя́вам се, че да.  naďav əm seˌ če da

To jsem rád.

Ра́двам се.  radv əm se

Máte pravdu.

Прав/‌Пра́ва сте.  praf/‌prav ə ste

Dobrý nápad.

Добра́ иде́я.  dobra idej ə

Klidně.

Ня́ма пробле́ми.  ňam ə problemi

Možná.

Мо́же би., Възмо́жно е.  može biˌ v əzmožno e

Snad.

Мо́же би.  može bi

Doufejme.

Надя́вам(е) се.  naďav əm(e) se

To se mi líbí.

Това́ ми харе́сва.  tova mi charesv ə

To neodmítnu.

Ня́ма да отка́жа.  ňam ə da otkažə

To by šlo.

Така́ ста́ва.  taka stav ə

To zní dobře.

Това́ звучи́ добре́.  tova zvuči dobre

Nesouhlas, odmítnutí

Несъгла́сие, о́тказ

Ne.

Не.  ne

Ne, děkuji.

Благодаря́, не.  bl əgodarjəˌ ne

Určitě ne.

Със си́гурност не.  s əs sigurnost ne

Já ne.

Аз не.  as ne

Pro mne ne.

За ме́не не.  za mene ne

Ani ne., Nijak zvlášť.

Не осо́бено.  ne osobeno

Myslím, že ne.

Ми́сля, че не.  mislj əˌ če ne

Nemohu s vámi souhlasit.

Не мо́га да се съглася́ с вас.  ne mog ə da se səglasjə s vas

To není pravda.

Това́ не е и́стина.  tova ne e istyn ə

Vůbec ne.

Изо́бщо не.  izobšto ne

V žádném případě.

В ни́какъв слу́чай.  v nyk əkəf slučəj

Nikdy!

Ни́кога!  nykog ə!

Ani zdaleka ne...

Съвсе́м не.  s əfsem ne

Ani v nejmenším.

Ни́как не., Ни най-ма́лко.  nyk ək neˌ ny naj-malko

Rozhodně ne.

Абсолю́тно не.   əpsoljutno ne

No dovolte!

Как сме́ете!  kak smeete!

Co si to dovolujete?!

Какво́ си позволя́вате?!  kakvo si pozvoljav əte?!

Obávám se, že nemáte pravdu.

Боя́ се, че греши́те.  boja seˌ če grešite

To musí být omyl.

Това́ тря́бва да е гре́шка.  tova trjabv ə da e greškə

Bohužel nemohu...

За съжале́ние не мо́га...  za s əžalenye ne mogə

Rád bych, ale...

С удово́лствие, но...  s udovolstvieˌ no

Raději bych ne...

Аз по-добре́ не...  as po-dobre ne

Musím odmítnout.

Тря́бва да отка́жа.  trjabv ə da otkažə

Nemohu to přijmout.

Не мо́га да го прие́ма.  ne mog ə da go priemə

Snad příště.

Мо́же би сле́дващия път.  može bi sledv əštyjə pət

Otázky

Въпро́си

kdo?   кой?; коя́?; кое́?; кои́?

Kdo jste?

Кой/‌коя́/‌кои́ сте ви́е?  koj/‌koja/‌koi ste vie?

Kdo to byl?

Кой бе́ше това́?  koj beše tova?

Kdo je to?

Кой е това́?  koj e tova?

Kdo je tam?

Кой е там?  koj e tam?

S kým mluvím?

С кого́ гово́ря?  s kogo govorj ə?

Kdo by nám mohl pomoci?

Кой би могъ́л да ни помо́гне?  koj bi mog əl da ny pomogne?

Koho hledáte?

Кого́/‌Кой тъ́рсите?  kogo/‌koj t ərsite?

S kým chcete mluvit?

С кого́/‌кой и́скате да гово́рите?  s kogo/‌koj isk əte da govorite?

Od koho to víte?

От кого́/‌кой зна́ете това́?  ot kogo/‌koj znaete tova?

co?   какво́?; що?

Co se děje?

Какво́ ста́ва?, Какво́ и́ма?  kakvo stav ə?ˌ kakvo imə?

Co se stalo?

Какво́ се слу́чи?  kakvo se sluči?

Co je to?

Какво́ е това́?  kakvo e tova?

Co mám dělat?

Какво́ да пра́вя?  kakvo da pravj ə?

Co budeme (teď) dělat?

Какво́ да пра́вим (сега́)?  kakvo da pravim (sega)?

Co hledáte?

Какво́ тъ́рсите?  kakvo t ərsite?

Co si přejete?

Какво́ жела́ете?  kakvo želaete?

Co potřebujete?

Какво́ ви тря́бва?, Какво́ и́скате?  kakvo vi trjabv ə?ˌ kakvo iskəte?

Co pro vás mohu udělat?

Какво́ мо́га да напра́вя за вас?  kakvo mog ə da napravjə za vas?

Co tady děláte?

Какво́ пра́вите тук?  kakvo pravite tuk?

O co jde?

За какво́ ста́ва ду́ма?  za kakvo stav ə dumə?

Co to stojí?

Какво́ стру́ва това́?  kakvo struv ə tova?

jak?, jaký?   как?, какъ́в?

Za jak dlouho tam budeme?

След ко́лко вре́ме ще присти́гнем?  slet kolko vreme šte pristygnem?

Jak dlouho se zdržíte?

Ко́лко вре́ме ще оста́нете?  kolko vreme šte ostanete?

Jak se vám to líbilo?

Как ви се сто́ри/‌харе́са това́?  kak vi se stori/‌chares ə tova?

Jak se jmenujete?

Как се ка́звате?  kak se kazv əte?

Jak se tam dostanu?

Как да сти́гна дота́м?  kak da stygn ə dotam?

Jak často tam jezdíte?

Ко́лко че́сто пъту́вате дота́м?  kolko često p ətuvəte dotam?

Jak to?

Как така́?  kak taka?

Jaký je směnný kurz?

Какъ́в е обме́нният курс?  kak əf e obmennyjət kurs?

čí?   чий?

Čí je to vina?

Кой е вино́вен за това́?, Чия́ вина́ е това́?  koj e vinoven za tova?ˌ čija vina e tova?

Čí je to?

Чие́ е това́?  čie e tova?

Nevím, čí to je.

Не зна́я чие́ е това́.  ne znaj ə čie e tova

kde?   къде́?

Kde je to?

Къде́ е това́?  k əde e tova?

Kde se sejdeme?

Къде́ ще се сре́щнем?  k əde šte se sreštnem?

Kde teď jste?

Къде́ сте в моме́нта?  k əde ste v momentə?

Kde můžu zaparkovat?

Къде́ мо́га да парки́рам?  k əde mogə da parkirəm?

Kde bydlíte?

Къде́ живе́ете?  k əde živeete?

Máte kde spát?

И́мате ли къде́ да спи́те?  im əte li kəde da spite?

odkud?   откъде́?

Odkud jste?

Откъде́ сте?  otk əde ste?

Odkud odjíždí autobus do...?

Откъде́ замина́ва ре́йсът за...?  otk əde zəminavə rejsət za?

Odkud to víte?

Откъде́ зна́ете това́?  otk əde znaete tova?

Odkud ho znáš?

Откъде́ го позна́ваш?  otk əde go poznavəš?

kam?   къде́?; накъде́?

Kam jdete?

Къде́ оти́вате?  k əde otyvəte?

Kam jede tento autobus?

Къде́ оти́ва то́зи авто́бус?  k əde otyvə tozi aftobus?

Kam jsi to dal?

Къде́ си сло́жил това́?  k əde si složil tova?

Kam byste chtěli jít?

Къде́ и́скате да оти́дете?  k əde iskəte da otydete?

kdy?   кога́?

Kdy se vrátí?

Кога́ ще се въ́рне той/‌тя?  koga šte se v ərne toj/‌ťa?

Kdy přijeli?

Кога́ присти́гнаха?  koga pristygn əchə?

Kdy budete mít čas?

Кога́ ще бъ́дете свобо́дни/‌и́мате вре́ме?  koga šte b ədete svobodny/‌iməte vreme?

Kdy mohu přijít?

Кога́ мо́же да до́йда?  koga može da dojd ə?

Kdy zavíráte?

Кога́ затва́ряте?  koga zatvarj əte?

Kdy to bude hotové?

Кога́ ще бъ́де гото́во (това́)?  koga šte b əde gotovo (tova)?

Kdy tam mám být?

Кога́ тря́бва да съм/‌бъ́да там?  koga trjabv ə da səm/‌bədə tam?

Kdy jste se narodil(a)?

Кога́ сте роде́н(а)?  koga ste roden(a)?

kolik?   ко́лко?

Kolik to stojí?

Ко́лко стру́ва това́?  kolko struv ə tova?

Kolik to váží?

Ко́лко тежи́ това́?  kolko teži tova?

Kolik je hodin?

Ко́лко е часъ́т?  kolko e čas ət?

V kolik hodin?

В ко́лко часа́?  v kolko časa?

Kolik je ti let?

На ко́лко годи́ни си?  na kolko godyny si?

O kolik je starší?

С ко́лко (годи́ни) е по-голя́м(а)?  s kolko (godyny) e po-goljam(a)?

Kolikátého je dnes?

Коя́ да́та е днес?  koja data e dnes?

proč?   защо́?

Proč jsi to udělal?

Защо́ напра́ви това́?  zašto napravi tova?

Proč zrovna já?

Защо́ тъ́кмо аз?  zašto t əkmo as?

Proč ne?

Защо́ не?  zašto ne?

Bůhví proč.

Бог зна́е защо́.  bok znae zašto

Čas

Вре́ме

Budete mít (zítra) čas?

Ще и́мате ли вре́ме (у́тре)?  šte im əte li vreme (utre)?

Kdy se sejdeme?

Кога́ ще се сре́щнем?  koga šte se sreštnem?

V kolik hodin tam budete?

В ко́лко часа́ ще бъ́дете там?  v kolko časa šte b ədete tam?

Budu tam za pár minut.

Ще бъ́да там след ня́колко мину́ти.  šte b ədə tam slet ňakolko minuty

Kdy se vrátíte?

Кога́ ще се въ́рнете?  koga šte se v ərnete?

Hned jsem zpět.

Ведна́га се връ́щам.  vednag ə se vrəštəm

Odjíždím za dvě hodiny.

След два ча́са замина́вам.  slet dva čas ə zəminavəm

Odešel před půl hodinou.

Тръ́гна си преди́ полови́н час.  tr əgnə si predy polovin čas

Je dost pozdě.

До́ста къ́сно е.  dost ə kəsno e

Je ještě brzy.

О́ще е ра́но.  ošte e rano

Musím to dodělat do pátku.

Тря́бва да довъ́рша това́ до пе́тък.  trjabv ə da dovəršə tova do petək

Musí to být zaplaceno do čtrnácti dní od...

Тря́бва да бъ́де плате́но до четирина́десет дни от...  trjabv ə da bəde plateno do četyrinadeset dny ot

Stihneme to?

Ще успе́ем ли?  šte uspeem li?

Nestihnu to včas.

Ня́ма да успе́я навре́ме.  ňam ə da uspejə navreme

Můžeme to odložit?

Мо́же ли да отло́жим това́?  može li da otložim tova?

Můžete přijít někdy jindy?

Мо́жете ли да до́йдете ня́кой друг път?  možete li da dojdete ňakoj druk p ət?

Přijedu zítra ráno.

Ще присти́гна у́тре сутринта́.  šte pristygn ə utre sutrinta

Pozítří nebudu mít čas.

Вдру́гиден ня́ма да и́мам вре́ме.  vdrugiden ňam ə da iməm vreme

Vlak odjíždí zítra ráno.

Вла́кът замина́ва у́тре сутринта́.  vlak ət zəminavə utre sutrinta

Kolik máme času?

Ко́лко вре́ме и́маме?  kolko vreme im əme?

Nemáme moc času.

Ня́маме мно́го вре́ме.  ňam əme mnogo vreme

Musíme si pospíšit.

Тря́бва да побъ́рзаме.  trjabv ə da pobərzəme

Spěchám.

Бъ́рзам.  b ərzəm

Jak dlouho to potrvá?

Ко́лко вре́ме ще тра́е това́?  kolko vreme šte trae tova?

Je nejvyšší čas jít.

Кра́йно вре́ме е да тръ́гнем.  krajno vreme e da tr əgnem

Nemusím(e) spěchat.

Ня́ма нужда́ да бъ́рзам(е).  ňam ə nužda da bərzəm(e)

Máme dost času.

И́маме до́ста вре́ме.  im əme dostə vreme

Kolik je ti let?

На ко́лко годи́ни си?  na kolko godyny si?

Kalendář

Do roku 1916 platil v Bulharsku juliánský kalendář, od té doby se používá gregoriánský kalendář.

Při udávání data se často setkáme s výrazem стар стил, který znamená, že časový údaj je ještě podle juliánského kalendáře. Pokud už je datum převedeno podle gregoriánského kalendáře, je označeno jako нов стил.

Měsíce a roky

Ме́сеци и годи́ни

rok

годи́на  godynə

• kalendářní rok

• календа́рна годи́на  kəlendarnə godynə

• školní rok

• уче́бна годи́на  učebnə godynə

• přestupný rok

• високо́сна годи́на  visokosnə godynə

letos

та́зи годи́на  tazi godynə

loni

ми́налата годи́на  minələta godynə

předloni

по-ми́налата годи́на  po-minələta godynə

před rokem

преди́ годи́на  predy godynə

příští rok

сле́дващата годи́на  sledvəštəta godynə

za dva roky

след две годи́ни  slet dve godyny

pololetí

полуго́дие  polugodye

čtvrtletí

триме́сечие  trimesečie

půlrok

полови́н годи́на, шестме́сечие  polovin godynəˌ šestmesečie

desetiletí

десетиле́тие  desetyletye

století

век, столе́тие  vekˌ stoletye

tisíciletí

хилядоле́тие  chiljədoletye

Roční období

Годи́шни времена́

jaro

про́лет  prolet

léto

ля́то  ljato

podzim

е́сен  esen

zima

зи́ма  zimə

v ‌létě/‌zimě

през ‌ля́тото/‌зи́мата  pres ljatoto/‌ziməta

na ‌jaře/‌podzim

през ‌пролетта́/‌есента́  pres proletta/‌esenta

Měsíce v roce

Ме́сеци

leden

януа́ри  januari

únor

февруа́ри  fevruari

březen

март  mart

duben

апри́л  april

květen

май  maj

červen

ю́ни  juny

červenec

ю́ли  juli

srpen

а́вгуст  avgust

září

септе́мври  septemvri

říjen

окто́мври  oktomvri

listopad

ное́мври  noemvri

prosinec

деке́мври  dekemvri

v červenci

през ю́ли  pres juli

do února

до февруа́ри  do fevruari

od listopadu

от ное́мври  ot noemvri

před měsícem

преди́ ме́сец  predy mesec

za měsíc

след (еди́н) ме́сец  slet (edyn) mesec

tento měsíc

(през) то́зи ме́сец  (pres) tozi mesec

příští měsíc

през сле́дващия ме́сец  pres sledvəštyjə mesec

‌začátkem/‌koncem tohoto měsíce

в ‌нача́лото/‌кра́я на то́зи ме́сец  v načaloto/‌krajə na tozi mesec

Datum

Да́та

Kolikátého je dnes?

Коя́ да́та е днес?  koja data e dnes?

Je sedmého června.

Днес е се́дми ю́ни.  dnes e sedmi juny

Včera bylo desátého října.

Вче́ра бе́ше десе́ти окто́мври.  včer ə beše desety oktomvri

Přijedeme pátého září.

Ще присти́гнем на пе́ти септе́мври.  šte pristygnem na pety septemvri

Pozítří je osmého.

Вдру́гиден е о́сми.  vdrugiden e osmi

Koniec ukážky

Table of Contents

Obálka

Čísla

Číslovky

Všeobecné výrazy

Pozdravy a oslovení

Seznámení

Loučení

Přání

Porozumění

Žádosti, příkazy a návrhy

Poděkování a spokojenost

Omluvy, omyly a lítost

Souhlas

Nesouhlas, odmítnutí

Otázky

Určování času

Čas

Měsíce a roky

Dny a týdny

Hodiny a minuty

Barvy a rozměry

Veřejné nápisy

Cestování

Ubytování

Stravování

Na dovolené

Sport a volný čas

Nakupování

Nouzové situace

Bydlení

Rodina

Práce a brigáda

Komunikace

Gramatika

Praktické informace