Číslovky

Skaitļa vārdi

Číslovky základní

Pamata skaitļa vārdi

nula

nulle  nulːe

jeden m, jedna f

viens m, viena f  viensˌ viena

dva m, dvě f

divi m, divas f  diviˌ divas

tři

trīs  trís

čtyři

četri m, četras f  četriˌ četras

pět

pieci m, piecas f  pieciˌ piecas

šest

seši m, sešas f  sešiˌ sešas

sedm

septiņi m, septiņas f  septiňiˌ septiňas

osm

astoņi m, astoņas f  astuoňiˌ astuoňas

devět

deviņi m, deviņas f  deviňiˌ deviňas

deset

desmit  desmit

jedenáct

vienpadsmit  vienpacmit

dvanáct

divpadsmit  diupaťmit

třináct

trīspadsmit  tríspacmit

čtrnáct

četrpadsmit  četrpacmit

patnáct

piecpadsmit  piecpacmit

šestnáct

sešpadsmit  sešpacmit

sedmnáct

septiņpadsmit  septiňpacmit

osmnáct

astoņpadsmit  astuoňpacmit

devatenáct

deviņpadsmit  deviňpacmit

dvacet

divdesmit  diudesmit

dvacet jedna

divdesmit viens m, divdesmit viena f  diudesmit viensˌ diudesmit viena

třicet

trīsdesmit  trízdesmit

čtyřicet

četrdesmit  četrdesmit

padesát

piecdesmit  piedzdesmit

šedesát

sešdesmit  seždesmit

sedmdesát

septiņdesmit  septiňdesmit

osmdesát

astoņdesmit  astuoňdesmit

devadesát

deviņdesmit  deviňdesmit

sto

simt, simts  simtˌ simc

sto dvacet

simt divdesmit  simt diudesmit

dvě stě

divi simti  divi simti

tisíc

tūkstoš, tūkstotis  túkstuošˌ túkstuotis

dva tisíce

divtūkstoš, divi tūkstoši  diutúkstuošˌ divi túkstuoši

tisíc pět set osmdesát tři

tūkstoš pieci simti astoņdesmit trīs  túkstuoš pieci simti astuoňdesmit trís

milion

miljons  miljóns

Číslovky řadové

Kārtas skaitļa vārdi

první, prvý

pirmais m, pirmā f  pirmajsˌ pirmá

druhý

otrais m, otrā f  uotrajsˌ uotrá

třetí

trešais m, trešā f  trešajsˌ trešá

čtvrtý

ceturtais m, ceturtā f  ceturtajsˌ ceturtá

pátý

piektais m, piektā f  piektajsˌ piektá

šestý

sestais m, sestā f  sestajsˌ sestá

sedmý

septītais m, septītā f  septítajsˌ septítá

osmý

astotais m, astotā f  astuotajsˌ astuotá

devátý

devītais m, devītā f  devítajsˌ devítá

desátý

desmitais m, desmitā f  desmitajsˌ desmitá

dvacátý

divdesmitais m, divdesmitā f  diudesmitajsˌ diudesmitá

stý

simtais m, simtā f  simtajsˌ simtá

Zlomky

Daļskaitļi

půl(ka), polovina

puse  pusːe

jeden a půl

pusotra m, pusotras f  pusuotraˌ pusuotras

třetina

trešdaļa  treždaľa

dvě třetiny

divas trešdaļas  divas treždaľas

čtvrtina

ceturtdaļa m, ceturksnis f  ceturdːaľaˌ ceturksnis

tři čtvrtiny

trīs ceturtdaļas, ceturkšņi  trís ceturdːaľasˌ ceturkšňi

pětina

piektdaļa  piekdːaľa

šestina

sestdaļa  sesdːaľa

osmina

astotdaļa  astuodːaľa

desetina

desmitdaļa  desmidːaľa

setina

simtdaļa  simdːaľa

Pozdravy a oslovení

Sveicieni, uzrunāšana

Dobré ráno.

Labrīt!  labrít!

Dobrý den.

Labdien!  labdien!

Ahoj.

Sveiki!, Sveiks!/‌Sveika!  svejki!ˌ svejks!/‌svejka!

Dobrý večer.

Labvakar!  labvakːar!

Dobrou noc.

(Ar) Labu nakti!  (ar) labu nakti!

Promiňte prosím...

Piedodiet...  pieduodjet

S dovolením.

Piedodiet...  pieduodjet

Čekáte na mne?

Vai jūs gaidāt mani?  vaj jús gajdát mani?

Rád vás vidím.

Priecājos jūs redzēt.  priecájuos jús redzét

Dlouho jsem tě neviděl.

Es tevi sen neesmu redzējis.  es tevi sen nésmu redzéjis

Jak se máte?

Kā jums klājas?  ká jums klájas?

Jak se vede?

Kā iet?  ká iet?

Jak se má vaše rodina?

Kā klājas jūsu ģimenei?  ká klájas júsu ďimenej?

Měl jste příjemnou cestu?

Vai jums bija patīkams ceļš?  vaj jums bija patíkams ceľš?

Našel jste to bez problémů?

Vai to atradāt bez grūtībām?  vaj tuo atradát bez grútíbám?

Už jste tady někdy byl?

Vai jūs šeit kādreiz esat bijis?  vaj jús šejt kádrejs esat bijis?

Mám se dobře. A vy?

Man klājas labi. Bet jums?  man klájas labi bet jums?

Jde to.

Var iztikt.  var istikt

Nemohu si stěžovat.

Sūdzēties nevar.  súdzétjes nevar

Vypadáte dobře.

Jūs labi izskatāties.  jús labi isːkatátjes

‌Pane/‌Paní...

‌Kungs/ kundze...  kunks/ kundze

Dámy a pánové!

Dāmas un kungi!  dámas un kungi!

Pozdrav

Lotyština při pozdravu rozlišuje, jestli oslovení směřuje na ženu, nebo na muže. Pro pozdrav ahoj určený ženě použijeme slovo sveika, muži řekneme sveiks.

Společná varianta pro obě pohlaví je pak sveiki.

Seznámení

Iepazīšanās

Mohu znát vaše jméno?

Kāds jūsu vārds?  kác júsu várc?

Jak se jmenuješ?

Kā tevi sauc?  ká tevi sauc?

Jmenuji se...

Mani sauc...  mani sauc

Já jsem...

Es esmu...  es esmu

Nejste pan...?

Vai jūs būtu... kungs?  vaj jús bútu... kunks?

Kdo jste?

Kas jūs tāds?  kas jús tác?

Kdo je to?

Kas viņš tāds?  kas viňš tác?

Kdo je ta paní?

Kas tāda ir šī kundze?  kas táda ir ší kundze?

Známe se?, My se známe?

Vai mēs esam pazīstami?  vaj més esam pazístami?

Znáte se?

Vai jūs esat pazīstami?  vaj jús esat pazístami?

Znáte moji ženu?

Vai jūs pazīstat manu sievu?  vaj jús pazístat manu sievu?

Pamatujete si na mne?

Vai jūs atceraties mani?  vaj jús acːeratjes mani?

Už jsme se potkali/‌viděli?

Vai mēs esam kaut kur tikušies?  vaj més esam kaut kur tikušjes?

Odkud se známe?

No kurienes mēs esam pazīstami?  nuo kurienes més esam pazístami?

Obávám se, že vás neznám.

Diemžēl es jūs nepazīstu.  diemžél es jús nepazístu

Bohužel si vás nepamatuji.

Diemžēl es jūs neatceros.  diemžél es jús neacːeruos

Dovolte, abych se představil.

Atļaujiet stādīties priekšā.  atľaujːet stádítjes priekšá

Dovolte, abych vám představil svoji ženu.

Atļaujiet stādīt priekšā manu sievu.  atľaujːet stádít priekšá manu sievu

Představíte mne...?

Vai varat mani stādīt priekšā...?  vaj varat mani stádít priekšá?

Můžete nás seznámit?

Vai jūs varat mūs iepazīstināt?  vaj jús varat mús iepazístinát?

Seznamte se s...

Iepazīstieties ar...  iepazístietjes ar

To je ‌pan/‌paní X.

‌Tas ir... kungs./‌Tā ir... kundze.  tas ir... kunks/‌tá ir... kundze

To je můj ‌manžel/‌šéf.

Tas ir mans ‌vīrs/‌šefs.  tas ir mans vírs/‌šefs

To jsou moji kolegové.

Tie ir mani kolēģi.  tie ir mani koléďi

Těší mě, (že vás poznávám).

Ļoti patīkami!  ľuoti patíkami!

Rád jsem vás poznal.

Bija prieks iepazīties.  bija prieks iepazítjes

Loučení

Atvadīšanās

Na shledanou.

Uz redzēšanos! Visu labu!  uz redzéšanuos! visːu labu!

Brzy na shledanou.

Uz drīzu redzēšanos!  uz drízu redzéšanuos!

Ahoj!

Atā!  atá!

Měj se!

Sveiki!  svejki!

Zítra na shledanou.

Līdz rītam!  lídz rítam!

Sbohem.

Ardievu!  ardievu!

Pozdravujte je ode mne.

Nododiet viņiem sveicienus.  nuoduodjet viňjem svejcienus

Promiňte, spěchám.

Piedodiet, es steidzos.  pieduodjetˌ es stejdzuos

Musím (už) jít.

Man jāiet.  man jájːet

Nemám čas.

Man nav laika.  man nau lajka

Uvidíme se zítra na...

Redzēsimies rīt...  redzésimjes rít

Zavolám ti.

Es tev pazvanīšu.  es teu pazvaníšu

Přání

Novēlējumi

Na zdraví! (při přípitku)

Uz veselību! Priekā!  uz vesːelíbu! prieká!

Gratuluji!, Blahopřeji!

(Sirsnīgi) Apsveicu!  (sirsnígi) apsvejcu!

Hodně štěstí!

Daudz laimes!  daudz lajmes!

Šťastnou cestu.

Laimīgu ceļu.  lajmígu ceľu

Vraťte se v pořádku!

Laimīgu atgriešanos!  lajmígu adgriešanuos!

Všechno nejlepší! (k narozeninám)

Daudz laimes dzimšanas dienā!  daudz lajmes dzimšanas diená!

Upřímnou soustrast.

Izsaku līdzjūtību.  isːaku lídzjútíbu

Veselé Velikonoce!

Priecīgas Lieldienas!  priecígas lieldienas!

Veselé Vánoce!

Priecīgus Ziemassvētkus!  priecígus ziemasːvétkus!

Šťastný nový rok!

Laimīgu Jauno gadu!  lajmígu jaunuo gadu!

To je dobře., To se máte.

Tas ir labi.  tas ir labi

Ať vám to vyjde!

Labu veiksmi!  labu vejksmi!

Porozumění

Saprašanās

Prosím? (nerozuměl jsem)

Kā, lūdzu?  káˌ lúdzu?

Promiňte. Nerozumím.

Piedodiet, es nesaprotu.  pieduodjetˌ es nesapruotu

Nerozuměl jsem vám dobře.

Es īsti nesapratu.  es ísti nesapratu

Můžete to zopakovat?

Vai varat atkārtot?  vaj varat atkártuot?

Co jste říkal?

Ko jūs sacījāt?  kuo jús sacíját?

To jste mi špatně rozuměl.

Jūs mani pārpratāt.  jús mani párpratát

To musí být nějaké nedorozumění.

Tas droši vien ir pārpratums.  tas druoši vien ir párpratums

To se určitě vysvětlí.

Tas droši vien noskaidrosies.  tas druoši vien nuoskajdruosjes

Můžete mi to vysvětlit?

Vai jūs varat man to izskaidrot?  vaj jús varat man tuo isːkajdruot?

Mluvíte ‌anglicky/‌německy/‌francouzsky/‌španělsky/‌italsky/‌rusky?

Vai jūs runājat ‌angliski/‌vāciski/‌franciski/‌spāniski/‌itāliski/‌krieviski?  vaj jús runájat angliski/‌váciski/‌franciski/‌spániski/‌itáliski/‌krieviski?

Umím jen trochu německy.

Es tikai mazliet protu vācu valodu.  es tikaj mazljet pruotu vácu valuodu

Mluvte prosím pomaleji.

Runājiet lēnāk, lūdzu.  runájːet lénákˌ lúdzu

Co to znamená?

Ko tas nozīmē?  kuo tas nuozímé?

Můžete to nějak blíže popsat?

Vai jūs varat to sīkāk aprakstīt?  vaj jús varat tuo síkák aprakstít?

Můžete mi to napsat?

Vai jūs varat man to uzrakstīt?  vaj jús varat man tuo uzrakstít?

Jak se vyslovuje tohle slovo?

Kā izrunā šo vārdu?  ká izruná šuo várdu?

Rozumíte mi?

Vai jūs saprotat mani?  vaj jús sapruotat mani?

Rozumím., Chápu.

Saprotu.  sapruotu

Pochopil jste to?

Vai jūs sapratāt?  vaj jús sapratát?

Už je to jasné?

Skaidrs?  skajdrs?

Aha!, Už chápu.

Tagad saprotu.  tagat sapruotu

Promiňte, stále vám nerozumím.

Piedodiet, es joprojām nesaprotu.  pieduodjetˌ es juopruojám nesapruotu

Mohl byste mě opravit, když udělám chybu?

Vai varat izlabot manas kļūdas, ja tādas būs?  vaj varat izlabuot manas kľúdasˌ ja tádas bús?

Žádosti, příkazy a návrhy

Lūgumi, pavēles un priekšlikumi

Můžete mi pomoci?

Vai varat man palīdzēt?  vaj varat man palídzét?

Mohl bych (dostat)...?

Vai es varētu (dabūt)...?  vaj es varétu (dabút)?

Můžete mi říct...?

Vai varat pateikt...?  vaj varat patejkt?

Udělal byste pro mě něco?

Vai varat izdarīt kaut ko manis dēļ?  vaj varat izdarít kaut kuo manis déľ?

Mohl byste mi poradit...?

Vai varat man dot padomu?  vaj varat man duot paduomu?

Rád bych...

Es gribētu...  es gribétu

Chtěl bych vás požádat...

Es gribētu jums palūgt...  es gribétu jums palúkt

Byl byste tak laskav a...?

Vai jūs būtu tik laipns un...?  vaj jús bútu tik lajpns un?

Bylo by možné...?

Vai varētu...?  vaj varétu?

Rád bych mluvil s...

Es gribētu runāt ar...  es gribétu runát ar

Chtěl bych si domluvit schůzku.

Es gribētu norunāt tikšanos.  es gribétu nuorunát tikšanuos

Mohli bychom se sejít?

Varbūt satiekamies?  varbút satiekamjes?

Mohl byste chvíli počkat?

Vai varat nedaudz uzgaidīt?  vaj varat nedauc uzgajdít?

Mohu si to půjčit?

Vai drīkstu to aizņemties?  vaj dríkstu tuo ajzňemtjes?

Mohu se k vám připojit?

Vai drīkstu jums pievienoties?  vaj dríkstu jums pievienuotjes?

Vyzvednete mě?

Vai sagaidīsiet mani?  vaj sagajdísjet mani?

Podal byste mi...?

Vai jūs nevarētu man pasniegt...?  vaj jús nevarétu man pasniekt?

Rád bych věděl, jestli...

Es gribētu zināt, vai...  es gribétu zinátˌ vaj

Můžete (mi) to zjistit?

Vai varat to uzzināt?  vaj varat tuo uzzinát?

Promiňte, potřebuji...

Piedodiet, man vajag...  pieduodjetˌ man vajak

Mohu vám pomoci?

Kā jums varu palīdzēt?  ká jums varu palídzét?

Hledám...

Es meklēju...  es mekléju

Zavedl byste mě tam?

Vai varat mani tur aizvest?  vaj varat mani tur ajzvest?

Nejlepší bude...

Vislabāk būs...  vislabák bús

Nechtěl byste...?

Vai jūs negribētu...?  vaj jús negribétu?

Mohli bychom třeba (jít)...

Mēs varētu, piemēram, (aiziet)...  més varétuˌ pieméramˌ (ajzjet)

Připojíte se k nám?

Vai pievienosieties mums?  vaj pievienuosietjes mums?

Pokud vám to nevadí.

Ja jums nekas nav pretī.  ja jums nekas nau pretí

Nevadí, když...?

Vai jūs netraucēs, ja...  vaj jús netraucésˌ ja

Souhlasíte?

Vai jūs piekrītat?  vaj jús piekrítat?

Zajímá vás to?

Vai tas jūs interesē?  vaj tas jús interesé?

Chcete to vidět?

Vai jūs gribat to apskatīt?  vaj jús gribat tuo apskatít?

Mám ho zavolat?

Vai viņu pasaukt?  vaj viňu pasaukt?

Víte to jistě?

Vai jūs esat pārliecināts?  vaj jús esat párliecinác?

Proč ne?

Kāpēc ne?  kápéc ne?

Jak si přejete.

Kā jūs vēlaties.  ká jús vélatjes

Budete muset...

Jums nāksies...  jums náksjes

Počkejte chvíli, prosím.

Mazliet pagaidiet, lūdzu!  mazljet pagajdjetˌ lúdzu!

Můžete jít dál.

Jūs varat ienākt.  jús varat ienákt

Vstupte!, Dále!

Ienāciet!  ienácjet!

Pojďte dál!

Nāciet iekšā!  nácjet iekšá!

Posaďte se.

Apsēdieties!  apsédietjes!

Udělejte si pohodlí.

Jūtieties kā mājās.  jútietjes ká májás

Co vám mohu nabídnout?

Ko es varētu jums piedāvāt?  kuo es varétu jums piedávát?

Dáte si něco k pití?

Vai vēlaties kaut ko dzeramu?  vaj vélatjes kaut kuo dzeramu?

Vezmi si (ještě).

Ņem (vēl).  ňem (vél)

Chcete ještě?

Vai gribat vēl?  vaj gribat vél?

Nechte nás o samotě.

Atstājiet mūs vienatnē.  acːtájːet mús vienatné

Jděte pryč!

Ejiet prom!  ejːet pruom!

Ven!, Vypadni!

Ārā!  árá!

Zmiz!

Pazūdi (no manām acīm)!  pazúdi (nuo manám acím)!

Poděkování a spokojenost

Pateicība un apmierinātība

Díky!

Paldies!  paldies!

Děkuji mnohokrát.

Liels paldies!  liels paldies!

Děkuji za všechno.

Paldies par visu.  paldies par visːu

Oceňuji to., Cením si toho.

Es to ļoti novērtēju.  es tuo ľuoti nuovértéju

Není zač.

Nav par ko.  nau par kuo

Prosím. (na poděkování)

Lūdzu.  lúdzu

To jste nemusel(i)... (vděk)

To nevajadzēja.  tuo nevajadzéja

Líbí se nám tady.

Mums šeit patīk.  mums šejt patík

Velmi se mi tady líbilo.

Man šeit ļoti patika.  man šejt ľuoti patːika

Doporučíme vás našim známým.

Mēs ‌ieteiksim/‌rekomendēsim jūs mūsu paziņām.  més ietejksim/‌rekomendésim jús músu paziňám

Nejsme příliš spokojeni se (službami)...

Mēs neesam pilnīgi apmierināti ar (pakalpojumiem)...  més nésam pilnígi apmierináti ar (pakalpuojumjem)

Náš pokoj se nám nelíbí.

Mūsu istaba mums nepatīk.  músu istaba mums nepatík

Požadujeme slevu.

Mēs pieprasam atlaidi.  més pieprasam atlajdi

Chci zpátky peníze.

Es gribu saņemt atpakaļ naudu.  es gribu saňemt atpakaľ naudu

Budeme si muset stěžovat vedoucímu na...

Mums nāksies sūdzēties vadītājam par...  mums náksjes súdzétjes vadítájam par

Musím si stěžovat.

Man nākas sūdzēties.  man nákas súdzétjes

Pokud to nenapravíte, půjdeme jinam.

Ja jūs to neizlabosiet, mēs iesim citur.  ja jús tuo neizlabuosjetˌ més iesim citːur

Omluvy, omyly a lítost

Atvainošanās, pārpratumi un nožēla

Je mi líto., Mrzí mě to.

(Man ir) Žēl.  (man ir) žél

To je mi (velmi) líto.

(Man ir ļoti) Žēl.  (man ir ľuoti) žél

Omlouvám se.

Es atvainojos.  es atvajnuojuos

Promiňte.

Atvainojiet, Piedodiet.  atvajnuojːetˌ pieduodjet

Promiňte, že vás obtěžuji.

Atvainojiet/‌Piedodiet, ka (es) traucēju.  atvajnuojːet/‌pieduodjetˌ ka (es) traucéju

Zlobíte se na mne?

Vai jūs dusmojaties?  vaj jús dusmuojatjes?

Omluvte mne na chvíli.

Atvainojiet mani uz brīdi.  atvajnuojːet mani uz brídi

Chci se omluvit (za...).

Es gribu atvainoties (par...).  es gribu atvajnuotjes (par)

Doufám, že neruším.

Ceru, ka netraucēju.  ceruˌ ka netraucéju

Promiňte, že jdu pozdě.

Atvainojiet par kavējumu.  atvajnuojːet par kavéjumu

Promiňte, nerozuměl jsem (dobře).

Piedodiet, es labi nesapratu.  pieduodjetˌ es labi nesapratu

Promiňte, potřebuji...

Atvainojiet, man vajag...  atvajnuojːetˌ man vajak

Nechtěl jsem se vás dotknout.

Piedodiet, es negribēju jūs aizvainot.  pieduodjetˌ es negribéju jús ajzvajnuot

To je (ale) škoda.

Cik žēl!  cik žél!

To nevadí.

Tas nekas.  tas nekas

Nic se nestalo.

Viss kārtībā.  visː kártíbá

Bohužel ano/‌ne.

Diemžēl jā/‌nē.  diemžél já/‌né

Nedělejte si (s tím) starosti.

Nerūpējieties (par to).  nerúpéjːetjes (par tuo)

Nedá se nic dělat.

Neko darīt.  nekuo darít

Nemohu již čekat.

Es vairs nevaru gaidīt.  es vajrs nevaru gajdít

Nevím to (jistě).

Es (droši) nezinu.  es (druoši) nezinu

To musí být omyl.

Tas droši vien ir pārpratums.  tas druoši vien ir párpratums

To musí být omyl. (do telefonu)

Jūs laikam esat sajaucis numuru.  jús lajkam esat sajaucis numuru

Spletl jsem se.

Es esmu kļūdījies.  es esmu kľúdíjːes

Souhlas

Piekrišana

Ano.

Jā.  já

Jistě.

Tiešām.  tiešám

Samozřejmě.

Protams.  pruotams

Zajisté.

Patiešām.  patiešám

Rád(a).

Ar prieku.  ar prieku

Výborně!

Lieliski!, Jauki!  lieliski!ˌ jauki!

Dobrá.

Labi.  labi

Souhlasím (s vámi).

Piekrītu (jums).  piekrítu (jums)

Jsem pro.

Esmu par to.  esmu par tuo

Bezpochyby.

Bez šaubām!  bes šaubám!

Přirozeně.

Protams.  pruotams

Proč ne?

Kāpēc nē?  kápéc né?

Myslím, že ano.

Es tā domāju.  es tá duomáju

Doufám, že ano.

Es ceru.  es ceru

Máte pravdu.

Jums ir taisnība.  jums ir tajsníba

To je pravda.

Tā ir taisnība.  tá ir tajsníba

Dobrý nápad.

Laba ideja.  laba ideja

Možná.

Varbūt.  varbút

Snad.

Laikam.  lajkam

To se mi líbí.

Tas man patīk.  tas man patík

To neodmítnu.

Es nevaru atsacīt.  es nevaru acːacít

To by šlo.

Tas ir iespējams.  tas ir iespéjams

Nesouhlas, odmítnutí

Nepiekrišana, atteikšanās

Ne.

Nē.  né

Ne, děkuji.

Nē, paldies.  néˌ paldies

Určitě ne.

Bez šaubām nē.  bes šaubám né

Já ne.

Es nē.  es né

Pro mne ne.

Man nē.  man né

Ne tak úplně.

Ne visai.  ne visaj

Myslím, že ne.

Es (tā) nedomāju.  es (tá) neduomáju

Nemohu s vámi souhlasit.

Es nevaru piekrist., Es neesmu ar jums vienisprātis.  es nevaru piekristˌ es nésmu ar jums vienisprátis

To není pravda.

Tā nav taisnība.  tá nau tajsníba

V žádném případě.

Nekādā gadījumā.  nekádá gadíjumá

Nikdy!

Nekad!  nekat!

Musíte se mýlit.

Jūs droši vien esat kļūdījies.  jús druoši vien esat kľúdíjːes

To musí být omyl.

Tas droši vien ir pārpratums.  tas druoši vien ir párpratums

Bohužel nemohu...

Diemžēl es nevaru...  diemžél es nevaru

Rád bych, ale...

Labprāt (es to izdarītu), bet...  lapːrát (es tuo izdarítu)ˌ bet

Raději bych ne...

Es labāk ne-...  es labák ne

Musím odmítnout.

Man jāatsaka.  man jáacːaka

Nemohu to přijmout.

Es to nevaru pieņemt.  es tuo nevaru pieňemt

Snad příště.

Varbūt citu reizi.  varbút citːu rejzi

Otázky

Jautājumi

kdo?   kas?

Kdo jste?

Kas jūs esat?  kas jús esat?

Kdo to byl?

Kas tas bija?  kas tas bija?

Kdo je to?

Kas tas ir?  kas tas ir?

Kdo je tam?

Kas tur ir?  kas tur ir?

S kým mluvím?

Ar ko es runāju?  ar kuo es runáju?

Kdo by nám mohl pomoci?

Kas varētu mums palīdzēt?  kas varétu mums palídzét?

Koho hledáte?

Ko jūs meklējat?  kuo jús mekléjat?

S kým chcete mluvit?

Ar ko jūs gribat runāt?  ar kuo jús gribat runát?

Koho mám požádat?, Koho se mám zeptat?

Kam jāpajautā?  kam jápajautá?

Od koho to víte?

No kā jūs to zināt?  nuo ká jús tuo zinát?

co?   kas?

Co se děje?

Kas notiek?  kas nuotjek?

Co se stalo?

Kas noticis?  kas nuoticis?

Co je to?

Kas tas ir?  kas tas ir?

Co mám dělat?

Kas man jādara?  kas man jádara?

Co budeme (teď) dělat?

Ko (tagad) darīsim?  kuo (tagat) darísim?

Co hledáte?

Ko jūs meklējat?  kuo jús mekléjat?

Co si přejete?

Ko jūs vēlaties?  kuo jús vélatjes?

Co potřebujete?

Ko jums vajag?  kuo jums vajak?

Co pro vás mohu udělat?

Ar ko jums varu pakalpot?  ar kuo jums varu pakalpuot?

Co tady děláte?

Ko jūs šeit darāt?  kuo jús šejt darát?

Co to stojí?

Cik tas maksā?  cik tas maksá?

jak?, jaký?   kā?, kāds?

Jak prosím?

Kā, lūdzu?  káˌ lúdzu?

Jak dlouho to potrvá?

Cik ilgi tas turpināsies?  cik ilgi tas turpinásjes?

Za jak dlouho tam budeme?

Pēc cik ilga laika tur būsim?  péc cik ilga lajka tur búsim?

Jak dlouho se zdržíte?

Cik ilgi paliksiet?  cik ilgi paliksiet?

Jak dlouho už jste tady?

Cik ilgi jūs jau šeit?  cik ilgi jús jau šejt?

Jak se vám to líbilo?

Kā jums patika?  ká jums patːika?

Jak se jmenujete?

Kāds ir jūsu vārds?  kác ir júsu várc?

Jak se tam dostanu?

Kā tur nokļūt?  ká tur nuokľút?

Jak často tam jezdíte?

Cik bieži jūs tur braucat?  cik bieži jús tur braucat?

Nevíte, jak to udělat?

Vai jūs nezināt, kā to izdarīt?  vaj jús nezinátˌ ká tuo izdarít?

Jak to?

Kā tā?  ká tá?

čí?   kā?

Čí je to vina?

Kas vainīgs?  kas vajníks?

Čí je to dítě?

Kam pieder šis bērns?  kam pieder šis bérns?

Čí je to?

Kam tas pieder?  kam tas pieder?

Nevím, čí to je.

Es nezinu, kam tas pieder.  es nezinuˌ kam tas pieder

kde?   kur?

Kde je to?

Kur tas ir?  kur tas ir?

Kde se sejdeme?

Kur tiksimies?  kur tiksimjes?

Kde teď jste?

Kur jūs tagad esat?  kur jús tagat esat?

Kde můžu zaparkovat?

Kur var novietot auto?, Kur ir auto stāvvieta?  kur var nuovietuot auto?ˌ kur ir auto stáuvieta?

Kde bydlíte?

Kur jūs dzīvojat?  kur jús dzívuojat?

Máte kde spát?

Vai jums ir naktsmājas?  vaj jums ir nakcmájas?

odkud?   no kurienes?

Odkud jste?

No kurienes jūs esat?  nuo kurienes jús esat?

Odkud odjíždí autobus do...?

No kurienes atiet autobuss uz...?  nuo kurienes atjet autóbusː us?

Odkud to víte?

No kurienes jūs zināt?  nuo kurienes jús zinát?

Odkud ho znáš?

No kurienes tu viņu pazīsti?  nuo kurienes tu viňu pazísti?

kam?   kur?

Kam jdete?

Kur jūs ejat?  kur jús ejat?

Kam jede tento autobus?

Uz kurieni brauc šis autobuss?  us kurieni brauc šis autóbusː?

Kam jsi to dal?

Kur tu esi to nolicis?  kur tu esːi tuo nuolicis?

Kam byste chtěli jít?

Kur jūs gribat iet?  kur jús gribat iet?

kdy?   kad?

Kdy se vrátí?

Kad viņš atgriezīsies?  kad viňš adgriezísjes?

Kdy přijeli?

Kad viņi atbrauca?  kad viňi adbrauca?

Kdy budete mít čas?

Kad jums būs laiks?  kad jums bús lajks?

Kdy se vám to hodí?

Kad jums tīk?  kad jums tík?

Kdy mohu přijít?

Kad es varu atnākt?  kad es varu atnákt?

Kdy zavíráte?

Cikos slēdzat ciet?  cikuos slédzat cjet?

Kdy to bude hotové?

Kad tas būs gatavs?  kad tas bús gatːaus?

Kdy by měl přijít?

Kad viņam jāatnāk?  kad viňam jáatnák?

Kdy tam mám být?

Kad man tur jābūt?  kad man tur jábút?

Kdy jste se narodil(a)?

Kad jūs esat dzimis?  kad jús esat dzimis?

kolik?   cik?

Kolik to stojí?

Cik tas maksā?  cik tas maksá?

Kolik to váží?

Cik tas sver?  cik tas sver?

Kolik je hodin?

Cik (ir) pulkstenis?  cik (ir) pulkstenis?

V kolik hodin?

Cikos?  cikuos?

Kolik je to odtud zastávek?

Cik pieturu tas ir no šejienes?  cik pieturu tas ir nuo šejːenes?

Kolik je ti let?

Cik tev gadu?  cik teu gadu?

‌Od/‌Do kolika let (věku)?

‌No kāda vecuma?/‌Līdz kādam vecumam?  nuo káda vecuma?/‌líc kádam vecumam?

Kolikátého je dnes?

Kāds šodien ir datums?  kác šuodien ir datːums?

proč?   Kāpēc?

Proč jsi to udělal?

Kāpēc tu to izdarīji?  kápéc tu tuo izdaríji?

Proč zrovna já?

Kāpēc tieši es?  kápéc tieši es?

Proč ne?

Kāpēc nē?  kápéc né?

Nechápu proč.

Es nesaprotu kāpēc.  es nesapruotu kápéc

Bůhví proč.

Diezin kāpēc.  diezin kápéc

Zajímalo by mě, proč...

Interesanti, kāpēc...  interesantiˌ kápéc

Jánské svátky

Jsou nejveselejším lotyšským svátkem, připadajícím na období letního slunovratu, slaví se během nejkratší noci v roce (z 23. na 24. června). Typický pro tento svátek je jánský kmínový sýr konzumovaný společně s pivem ve volné přírodě, tanec a skákání přes oheň. Mladí lidé spolu hledají v lesích kouzelný květ kapradí, který prý vykvétá právě této noci.

Čas

Laiks

Budete mít (zítra) čas?

Vai jums (rīt) būs laiks?  vaj jums (rít) bús lajks?

Kdy se sejdeme?

Kad tiksimies?  kad tiksimjes?

V kolik hodin tam budete?

Cikos tur būsiet?  cikuos tur búsiet?

Budu tam za pár minut.

Es tur būšu pēc brītiņa.  es tur búšu péc brítiňa

Kdy se vrátíte?

Kad atgriezīsieties?  kad adgriezísietjes?

Hned jsem zpět.

Tūlīt atgriezīšos.  túlít adgriezíšuos

Odjíždím za dvě hodiny.

Man jāaizbrauc pēc divām stundām.  man jáajzbrauc péc divám stundám

Odešel před půl hodinou.

Viņš ir izgājis pirms pusstundas.  viňš ir izgájis pirms pusːtundas

Je dost pozdě.

Jau diezgan vēlu.  jau diezgan vélu

Je ještě brzy.

Vēl par agru.  vél par agru

Musím to dodělat do pátku.

Man jāpabeidz līdz piektdienai.  man jápabeic líc piekdːjenaj

Musí to být zaplaceno do čtrnácti dní od...

Jāsamaksā divu nedēļu laikā no...  jásamaksá divu nedéľu lajká nuo

Stihneme to?

Vai paspēsim?  vaj paspésim?

Nestihnu to včas.

Es to nepaspēšu laikā.  es tuo nepaspéšu lajká

Můžeme to odložit?

Varbūt to atliksim (uz vēlāku laiku)?  varbút tuo atliksim (uz véláku lajku)?

Můžete přijít někdy jindy?

Vai varat atnākt citu reizi?  vaj varat atnákt citːu rejzi?

Přijedu zítra ráno.

Es atbraukšu rīt no rīta.  es adbraukšu rít nuo ríta

Pozítří nebudu mít čas.

Parīt man nebūs laika.  parít man nebús lajka

Vlak odjíždí zítra ráno.

Vilciens atiet rīt no rīta.  vilciens atjet rít nuo ríta

Kolik máme času?

Cik mums ir laika?  cik mums ir lajka?

Nemáme moc času.

Mums nav daudz laika.  mums nau daudz lajka

Musíme si pospíšit.

Mums jāsteidzas.  mums jástejdzas

Spěchám.

Es steidzos.  es stejdzuos

Jak dlouho to potrvá?

Cik ilgi tas ies?  cik ilgi tas ies?

Nemusím(e) spěchat.

Nevajag steigties.  nevajak stejktjes

Máme dost času.

Mums ir diezgan laika.  mums ir diezgan lajka

Kolik je ti let?

Cik tev gadu?  cik teu gadu?

Měsíce a roky

Mēneši un gadi

rok

gads  gac

• kalendářní rok

• kalendārais gads  kalendárajs gac

• školní rok

• mācību gads  mácíbu gac

• přestupný rok

• garais gads  garajs gac

letos

šogad  šuogat

loni

pērn  pérn

předloni

aizpērn  ajspérn

před rokem

pirms gada  pirms gada

příští rok

nākamajā gadā  nákamajá gadá

za dva roky

pēc diviem gadiem  péc divjem gadjem

pololetí

pusgads  puzgac

čtvrtletí

gada ceturksnis  gada ceturksnis

půlrok

pusgads  puzgac

desetiletí

gadu desmits  gadu desmic

století

gadsimts  gacːimc

tisíciletí

gadu tūkstotis  gadu túkstuotis

Roční období

Gadalaiki

jaro

pavasaris  pavasaris

léto

vasara  vasːara

podzim

rudens  rudens

zima

ziema  ziema

v ‌létě/‌zimě

‌vasarā/‌ziemā  vasːará/‌ziemá

na ‌jaře/‌podzim

‌pavasarī/‌rudenī  pavasarí/‌rudení

Měsíce v roce

Mēneši

leden

janvāris  janváris

únor

februāris  februáris

březen

marts  marc

duben

aprīlis  aprílis

květen

maijs  majjs

červen

jūnijs  júnijs

červenec

jūlijs  júlijs

srpen

augusts  augusc

září

septembris  septembris

říjen

oktobris  októbris

listopad

novembris  nóvembris

prosinec

decembris  decembris

v červenci

jūlijā  júlijá

do února

līdz februārim  líc februárim

od listopadu

no novembra  nuo nóvembra

před měsícem

pirms mēneša  pirms méneša

za měsíc

pēc mēneša  péc méneša

tento měsíc

šajā mēnesī  šajá ménesí

příští měsíc

nākamajā mēnesī  nákamajá ménesí

‌začátkem/‌koncem tohoto měsíce

mēneša ‌sākumā/‌beigās  méneša sákumá/‌bejgás

Datum

Datums

Kolikátého je dnes?

Kāds šodien datums?  kác šuodien datːums?

Je sedmého června.

Šodien ir septītais jūnijs.  šuodien ir septítajs júnijs

Včera bylo desátého října.

Vakar bija desmitais oktobris.  vakːar bija desmitajs októbris

Přijedeme pátého září.

Mēs atbrauksim piektajā septembrī.  més adbrauksim piektajá septembrí

Pozítří je osmého.

Parīt ir astotais.  parít ir astuotajs

Od šestnáctého prosince budu pryč.

No sešpadsmitā decembra es būšu prom.  nuo sešpacmitá decembra es búšu pruom

Dny a týdny

Dienas un nedēļas

dnes

šodien  šuodien

zítra

rīt  rít

pozítří

parīt  parít

popozítří

aizparīt  ajsparít

včera

vakar  vakːar

předevčírem

aizvakar  ajzvakar

denně, každý den

ik dienas  ik dienas

jednou ‌denně/‌týdně

reizi ‌dienā/‌nedēļā  rejzi diená/‌nedéľá

za tři ‌dny/‌týdny

pēc trijām ‌dienām/‌nedēļām  péc trijám dienám/‌nedéľám

‌minulý/‌příští týden

‌pagājušajā/‌nākamajā nedēļā  pagájušajá/‌nákamajá nedéľá

v týdnu

nedēļā  nedéľá

o víkendech

nedēļas nogalēs  nedéľas nuogalés

pracovní den

darbdiena  darbdiena

všední den

ikdiena  igdiena

svátek

svētki  svétki

Dny v týdnu

Nedēļas dienas

pondělí

pirmdiena  pirmdiena

úterý

otrdiena  uotrdiena

středa

trešdiena  treždiena

čtvrtek

ceturtdiena  ceturdːiena

pátek

piektdiena  piekdːjena

sobota

sestdiena  sezdːiena

neděle

svētdiena  svédːiena

ve ‌středu/‌čtvrtek

‌trešdien/‌ceturtdien  treždien/‌ceturdːien

Části dne

Diennakts daļas

ráno

rīts  ríc

dopoledne

priekšpusdiena  priekšpuzdiena

poledne

pusdienlaiks  puzdienlajks

odpoledne

pēcpusdiena  pécpuzdiena

večer

vakars  vakːars

noc

nakts  nakc

půlnoc

pusnakts  pusnakc

ráno (kdy)

no rīta  nuo ríta

v poledne

pusdienlaikā  puzdienlajká

odpoledne (kdy)

pēcpusdienā  pécpuzdiená

večer (kdy)

vakarā  vakːará

dnes večer

šovakar  šuovakːar

včera večer

vakar vakarā  vakːar vakːará

v noci

naktī  naktí

brzy ráno

agri no rīta  agri nuo ríta

‌o/po půlnoci

‌pusnaktī/‌pēc pusnakts  pusnaktí/‌péc pusnakc

během dne

dienas laikā  dienas lajká

Hodiny a minuty

Stundas un minūtes

Kolik je hodin?

Cik (ir) pulkstenis?  cik (ir) pulkstenis?

Je pět hodin.

Pulkstenis ir pieci.  pulkstenis ir pieci

Jsou tři pryč.

Pulkstenis ir pāri trijiem.  pulkstenis ir pári trijjem

Jsou skoro dvě.

Pulkstenis ir gandrīz divi.  pulkstenis ir gandríz divi

Je půl sedmé.

Pulkstenis ir pusseptiņi.  pulkstenis ir pusːeptiňi

Je tři čtvrtě na šest.

Pulkstenis ir bez piecpadsmit seši.  pulkstenis ir bes piecpacmit seši

Je čtvrt na deset.

Pulkstenis ir piecpadsmit pāri deviņiem.  pulkstenis ir piecpacmit pári deviňjem

Je za pět sedm.

Bez piecām minūtēm septiņi.  bes piecám minútém septiňi

Je šest deset.

(Pulkstenis) Ir desmit pāri sešiem.  (pulkstenis) ir desmit pári sešjem

V kolik hodin?

Cikos?  cikuos?

Ve tři hodiny odpoledne.

Trijos pēcpusdienā.  trijuos pécpuzdiená

O půl sedmé.

Pusseptiņos.  pusːeptiňuos

Jak dlouho ‌poletíme/‌pojedeme?

Cik ilgi ‌lidosim/‌brauksim?  cik ilgi liduosim/‌brauksim?

Zastavily se mi hodinky.

Mans pulkstenis ir apstājies.  mans pulkstenis ir apstájːes

Máte hodinky?

Vai jums ir pulkstenis?  vaj jums ir pulkstenis?

Jdou ty hodiny přesně?

Vai jūsu pulkstenis rāda pareizi?  vaj júsu pulkstenis ráda parejzi?

Podle mých hodinek máme ještě pět minut.

Pēc mana pulksteņa mums ir vēl piecas minūtes.  péc mana pulksteňa mums ir vél piecas minútes

vteřina

sekunde  sekunde

minuta

minūte  minúte

hodina

stunda  stunda

čtvrthodina

stundas ceturksnis  stundas ceturksnis

půlhodina

pusstunda  pusstunda

tři čtvrtě hodiny

četrdesmit piecas minūtes  četrdesmit piecas minútes

Státní vlajka

Státní vlajka Lotyšska je tvořena dvěma podélnými tmavočervenými pruhy, mezi nimiž je užší bílý pruh. Karmínově červená barva symbolizuje krev prolitou v minulých dobách, bílá pravdu, právo a čest. Tmavočervená barva je někdy ve světe nazývána „lotyšská červeň“ a odlišuje lotyšskou vlajku od podobné vlajky rakouské.

Koniec ukážky

Table of Contents

Obálka

Čísla

Číslovky

Všeobecné výrazy

Pozdravy a oslovení

Seznámení

Loučení

Přání

Porozumění

Žádosti, příkazy a návrhy

Poděkování a spokojenost

Omluvy, omyly a lítost

Souhlas

Nesouhlas, odmítnutí

Otázky

Určování času

Čas

Měsíce a roky

Dny a týdny

Hodiny a minuty

Barvy a rozměry

Veřejné nápisy

Cestování

Ubytování

Stravování

Na dovolené

Sport a volný čas

Nakupování

Nouzové situace

Bydlení

Rodina

Práce a brigáda

Komunikace

Gramatika

Praktické informace