1   Původ a systém jazyka

Ázerbájdžánština je úředním jazykem Ázerbájdžánské republiky, státu rozkládajícího se na východních svazích Malého Kavkazu u pobřeží Kaspického moře. V Ázerbájdžánu jím hovoří kolem 8 milionů lidí. Je rovněž mateřským jazykem asi 20 milionů Ázerbájdžánců žijících převážně v severozápadním Íránu a také ázerbájdžánské diaspory za hranicemi Ázerbájdžánu a Íránu. Ázerbájdžánština patří k jihozápadní skupině turkických jazyků. Turkické, dříve též turkotatarské jazyky se řadí k uralo-altajské jazykové skupině. Hovoří jimi etnika v rozsáhlé oblasti od Balkánského poloostrova po východní Sibiř a od severní Volhy po západní Čínu. Nejblíže příbuznými jazyky ázerbájdžánštiny jsou turečtina, částečně krymská tatarština. Ázerbájdžánština je aglutinační jazyk. Odvozování slov a tvorba gramatických tvarů probíhá pomocí přípon (sufixů) k neměnnému slovnímu základu, který je samostatným slovem s vlastním lexikálním významem. Každému gramatickému tvaru odpovídá jen jedna přípona. Chceme-li tedy vytvořit tvary dva (např. množné číslo a pád), musíme k základnímu slovu připojit dvě přípony:

ev - lər -də    v domech

Chceme-li vyjádřit ještě přivlastnění, pak přípony musí být tři:

ev - lər - imiz - də    v našich domech

Pořadí přípon je pevné

kmen slova – množné číslo – přivlastňovací přípona – pád – případně spona

tələbə - lər - imiz - dən - sən    jsi z našich studentů

Ázerbájdžánština nemá gramatický rod.

2   Hláskosloví

2.1   Ázerbájdžánská abeceda

A a

[a]

G g

[ge]

Q q

[ke]

S s

[se]

B b

[be]

ğ

[g]

L l

[el]

Ş ş

[še]

C c

[dže]

H h

[he]

M m

[em]

T t

[te]

Ç ç

[če]

X x

[che]

N n

[en]

U u

[u]

D d

[de]

I ı

[y]

O o

[o]

Ü ü

[ü]

E e

[e]

İ i

[i]

Ö ö

[ö]

V v

[ve]

Ə ə

[ æ]

J j

[ž]

P p

[pe]

Y y

[je]

F f

[fe]

K k

[ke]

R r

[er]

Z z

[ze]

Zvláštnosti ázerbajdžánské výslovnosti

1.   ə

vyslovuje se jako anglická hláska [æ] ve slově „happy“ 2.   g

vyslov měkčeji než české g, výskyt především ve slovech s předopatrovými samohláskami 3.   ğ

vyslov jako a)  hrdelní zvuk mezi samohláskami a, ı, o, u

ağır, oğul, yağış

nebo v poslední otevřené slabice

dalğa, dovğa, vurğu

b)  hrdelní zvuk s prodloužením předchozí samohlásky na konci slova,

bağ, dağ, yağ

nebo mezi samohláskami a, ı, o, u a souhláskami.

doğma, doğru, sağlam, buğda

4.   ı

zadní temné i

2.2   Klasifikace hlásek

Ázerbájdžánština má 33 hlásek (səslər), 9 samohlásek (saitler) a 24 souhlásek (samitlər).  Samohlásky

Samohlásky se dělí: 1.  podle horizontální polohy jazyka (dilin üfüqü vəziyyətinə görə) na: *  zadopatrové (qalın): a, ı, o, u *  předopatrové (incə): e, i, ə, ö, ü 2.  podle vertikální polohy jazyka (dilin şaquli vəziyyətinə görə) na *  uzavřené/úzké (qapalı): ı, i, ö, ü *  otevřené/široké (açıq): a, e, ə, ö, ü 3.  a podle polohy rtů (dodaqların vəziyyətinə görə) na *  zaokrouhlené (dodaqlanan): o, ö, u, ü *  nezaokrouhlené (dodaqlanmayan): a, e, ə, ı, i otevřené/široké (açıq)

ZADOPATROVÉ (QALIN)

PŘEDOPATROVÉ (INCƏ)

zaokrouhlené

o

ö

(dodaqlanan)

nezaokrouhlené

a

e, ə

(dodaqlanmayan)

uzavřené/úzké (qapalı)

ZADOPATROVÉ (QALIN)

PŘEDOPATROVÉ (INCƏ)

zaokrouhlené

u

i

(dodaqlanan)

nezaokrouhlené

ı

i

(dodaqlanmayan)

V některých slovech arabského původu se některé samohlásky vyslovují dlouze:

a – arif, alim, Sabir, şikayət, əfsanə

e – etibar, elan, nemət

ö – möcüzə, şölə, mötəbər

ə – məna, bəzi, tətil

i – vəsiqə, həqiqət, zinət

u – Füzuli, musiqi, xüsusi.

Dlouze se vyslovují samohlásky o, ö ve slovech jako:

dovşan, sonra, dovğa, lovğa, tövbə, lövbər, bənövşə

Souhlásky

Souhlásky se dělí na: *  znělé (cingiltili): b, c, d, j, g, ğ, q, l, m, n, r, v, y, z *  neznělé (kar): ç, f, h, x, k, p, s, ş, t Měkkostí (incəlik) a tvrdostí (qalınlıq) se liší souhlásky: k, q

2.3   Zákon harmonie hlásek

2.3.1   Harmonie samohlásek

Harmonie samohlásek znamená, že se samohlásky ve slově řídí podle první z nich. Po první samohlásce slova tak následuje/í především samohláska/y: *  zadopatrová/é

baca, qalın, aparmaq

*  předopatrová/é

geri, nənə, gətirmək

*  případně zaokrouhlená/é

ordu, uzun, gülünc

Slova nepodléhající harmonii samohlásek

Harmonii samohlásek nepodléhají: *  slova složená

günəbaxan, ikiaylıq

*  a slova cizího původu

kitab, məcbur, cinayət, respublika

Harmonie samohlásek u přípon

Samohláska přípony se řídí poslední samohláskou slovního základu, a to podle toho, zda je tato samohláska zadopatrová, předopatrová, úzká zaokrouhlená nebo úzká nezaokrouhlená. Podle toho jsou přípony dvou nebo čtyřvariantní. Tedy např.:

-lar/-lər: baca-lar, baş-lar, nənə-lər, ordu-lar, bülbül-lər, göz-lər

-da/-də: baca-da, baş-da, nənə-də ordu-da, bülbül-də, göz-də

-(y)a/-(y)ə: baca-y-a, baş-a, nənə-y-ə, ordu-y-a, bülbül-ə, göz-ə

-(n)ı/-(n)i/-(n)u/-(n)ü: baca-n-ı, baş-ı, ev-i, qapı-n-ı, nənə-n-i, ordu-n-u, bülbül-ü, göz-ü

Takže: po a, ı, o, u přichází a, po ə, i, ö, ü přichází ə (dvouvariantní přípony), nebo ı, u, resp. i, ü (čtyřvariantní přípony).

2.3.2   Harmonie souhlásek a samohlásek

Poslední zadopatrovou či předpopatrovou samohláskou kmene se neřídí pouze samohláska přípony , ale i její koncová souhláska:

yaz-maq

qoş-maq

gör-mək

götür-mək

yaz-dıq

dur-duq

gəl-dik

gör-dük

Neznělé souhlásky q, k, t se před příponou začínající samohláskou mění na znělé ğ, y, d:

otag – otağ-a

uşaq – uşağ-ı

çiçək – çiçəy-ə

inək – inəy-i

et – edir

get – gedir

et – edər

Podle počtu hláskových variant jsou v tomto přehledu přípony označovány indexem 2 nebo 4.

2.4   Přízvuk

V ázerbájdžánských slovech je přízvuk na poslední slabice. Výjimku tvoří nepřízvučné tvarotvorné přípony: *  -dır/-dir/-dur/-dür *  -ma/-mə (slovesný zápor) *  -madan/-mədən *  -kən

3   Tvarosloví

Ázerbájdžánské slovo se skládá ze dvou částí: neměnného slovního základu (kořene – kök) a přípony/sufixu (şəkilci). Přípony se dělí na slovotvorné (sözdüzəldici) a tvarotvorné (sözdəyiştirici).  Slovotvorné přípony

Mění význam slova, např.:

dəmir železo

dəmirci kovář

at kůň

atlı jezdec

dil jazyk

dilçi jazykovědec, lingvista

dilçilik jazykověda, lingvistika

göz oko

gözlük brýle

gözlüklü s brýlemi, brýlatý, obrýlený

Tvarotvorné přípony

Mění jeho gramatický tvar, např.:

ev dům

evlər domy

evə do domu, domů

gəl přijď

gəlir přichází

gəlirəm přicházím

Přípony podléhají harmonii hlásek, jsou tedy dvou- a čtyřvariantní. Výjimku tvoří slovotvorné přípony cizího původu, které jsou jednovariantní, např.:

inqilab revoluce

inqilabi revoluční

fərd osoba

fərdi osobní, individuální

tələb požadavek

tələbkar náročný

Předpony

Ve slovech cizího původu se vyskytují předpony (prefixy – sözönü şəkilcilər), které jsou rovněž jednovariatní, např.:

xəbər zpráva, informace

bixəbər neinformovaný

məlum známý

naməlum neznámý

qəsd úmysl, záměr

sui-qəsd spiknutí, atentát

normal normální

anormal nenormální

3.1   Slovní druhy

Podle vlastního významu a gramatických příznaků má ázerbájdžánština deset slovních druhů. Podstatná jména (isim)

ana    matka

kitab    kniha

ev    dům

müəllim    učitel

dost    přítel

körpü    most

yüz    tvář, obličej

Přídavná jména (sifət)

böyük    velký

gənc    mladý

qara    černý

yaxşı    dobrý

kiçik    malý

şad    šťastný

Číslovky (say)

bir    jeden

yeddi    sedm

on    deset

ikinci    druhý

çox    hodně

az    málo

Zájmena (əvəzlik)

mən    já

sən    ty

o    on, ona, ono

biz    my

siz    vy

onlar    oni

bu    tento

kim    kdo

nə    co

Slovesa (fel)

danışmaq    mluvit

getmək    jít

gəlmək    přijít

oxumaq    číst, učit se, studovat

Příslovce (zərf)

irəli    dopředu

geri    dozadu

yavaş-yavaş    pomalu

birdən    náhle

Záložky (qoşma)

üçün    pro

kimi    jako

qabaq    před

qədər    až do/k

Spojky (bağlayıcı)

və    a

ki    že

çünkü    protože

amma    ale

əgər    jestli

Částice (ədat)

bəs    tedy

mi    tázací částice

Citoslovce (nida)

ah, vay, pəh-pəh

Koniec ukážky

Table of Contents

Obálka

1 Původ a systém jazyka

2 Hláskosloví

2.1 Ázerbájdžánská abeceda

2.2 Klasifikace hlásek

2.3 Zákon harmonie hlásek

2.4 Přízvuk

3 Tvarosloví

3.1 Slovní druhy

4 Podstatná jména

5 Přídavná jména

6 Zájmena

7 Číslovky

8 Slovesa

9 Příslovce

10 Pomocné slovní druhy

11 Skladba