Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Doc. Ing. Pavel Máchal, CSc.,

prof. h. c. Ing. Martina Kopečková,

Ph.D. Ing. Radmila Presová, Ph.D.

Světové standardy projektového řízení

pro malé a střední firmy

Kniha je monografie

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax:+420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5789. publikaci

Odborná recenze:

doc. Ing. Maroš Korenko, PhD.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Odpovědný redaktor Mgr. Petr Mušálek

Grafická úprava a sazba Milan Vokál

Počet stran 144

První vydání, Praha 2015

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2015

Cover Photo © fotobanka allphoto

ISBN 978-80-247-5321-8

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Milan Vokál

ISBN 978-80-247-9705-2 (pro formát PDF)

ISBN 978-80-247-9706-9 (pro formát EPUB)

Poděkování

Autoři publikace děkují Fakultě regionálního rozvoje a mezinárodních studií Mendelovy univerzity v Brně za umožnění vzniku této publikace.

Vytvořené prostředí a morální podpora byly neocenitelným přínosem, který autory publikace pozitivně motivoval k dokončení tohoto díla.

O autorech

Doc. Ing. Pavel Máchal, CSc., prof. h. c.

Narodil se v roce 1948 v Brně. Po maturitě na střední všeobecně vzdělávací škole vystudoval Provozně ekonomickou fakultu na Vysoké škole zemědělské v Brně (1971), kde získal i hodnost kandidáta ekonomických věd. V roce 2009 se habilitoval na Technické fakultě Slovenské polnohospodářské univerzity v Nitře. Pracoval v různých manažerských pozicích. Působil jako generální ředitel v podniku z odvětví lesního hospodářství, později v oblasti IT jako konzultant a finanční ředitel. Od roku 1994 externě přednášel na Mendelově zemědělské a lesnické univerzitě. Od 2004 působí na Mendelově univerzitě v Brně, nejprve jako vedoucí Institutu celoživotního vzdělávání, po jeho transformaci od roku 2006 do 2010 působil jako ředitel vysokoškolského ústavu Institutu celoživotního vzdělávání Mendelovy univerzity v Brně. Zde vedl oddělení Expertního inženýrství. V období let 2010–2014 působil na Mendlově univerzitě jako prorektor pro koncepci, rozvoj a IT. V roce 2014 mu byl udělen v Bulharské republice Univerzitou Angela Kancheva v Ruse čestný titul prof. h. c. Jako pedagog se specializuje na oblast projektového a procesního řízení. V současnosti vede Ústav projektového řízení na Fakultě regionálního rozvoje a mezinárodních studií Mendelovy univerzity v Brně. Mimo univerzitu zastává funkci předsedy Certifikační rady Certifikačního orgánu Společnosti pro projektové řízení ČR, člena IPMA. Je držitelem certifikátů Certified Senior Project Manager IPMA® Level B a Certified Programme and Portfolio Management Consultant IPMA® PPMC. Autor zpracoval část týkající se standardizace IPMA.

Ing. Martina Kopečková, Ph.D.

Narodila se v roce 1981 v Brně. Vystudovala Provozně ekonomickou fakultu Mendelovy univerzity v Brně, kde absolvovala i postgraduální studium se zaměřením na regionální rozvoj. Za dobu své praxe pracovala na různých manažerských pozicích v soukromé i veřejné sféře, kde se mj. věnovala i zpracování a řízení projektů a dotačnímu managementu, jakož i řízení projektového týmu. V současné době působí jako odborná asistentka v Ústavu projektového řízení Fakulty regionálního rozvoje a mezinárodních studií Mendelovy univerzity v Brně. Zabývá se problematikou projektového řízení se zaměřením na standardizaci PMI. Autorka zpracovala části publikace zabývající se standardem PMI.

Ing. Radmila Presová, Ph.D.

Narodila se v roce 1976 v Brně. Vystudovala Provozně ekonomickou fakultu Mendelovy univerzity v Brně, kde absolvovala i postgraduální studium. Za dobu své praxe pracovala na různých manažerských pozicích v soukromé i veřejné sféře. V současné době působí jako odborná asistentka v Ústavu projektového řízení, Fakulty regionálního rozvoje a mezinárodních studií Mendelovy univerzity v Brně a jako finanční manažerka různých projektů. Je držitelkou certifikátu PRINCE2 Foundation. Autorka zpracovala části zabývající se metodikou PRINCE2.

Úvodní slovo vedoucího autora

Idea napsat publikaci, která se bude zabývat porovnáním tří nejpoužívanějších světových standardů zabývajících se projektovým řízením, a to IPMA, PMI a PRINCE2, přičemž PRINCE2 je zpracován ve formě metodiky[1], vznikla při založení Ústavu projektového řízení Fakulty regionálního rozvoje a mezinárodních studií Mendelovy univerzity v Brně.

Praxe ukazuje, že díky značnému převisu nabídky na trhu v oblasti poskytování vzdělávání týkajícího se projektového řízení si zájemce těžko vybírá, neboť neví, které standardy jsou pro něj či pro jeho firmu vhodnější. V oblasti odborných publikací průzkum ukázal, že neexistuje seriózní srovnávací publikace o výše jmenovaných standardech.

Autoři usoudili, že bude vhodné takovouto komparaci provést a publikovat. Publikace je určena pracovníkům malých a středních firem, kteří chtějí do firmy implementovat principy projektového řízení, a dále studentům vysokých škol a posluchačům kurzů projektového řízení. Zkušení autoři tak poprvé na českém trhu porovnávají tři celosvětově používané standardy projektového managementu. Manažerům kniha umožní snadnější komparaci a výběr standardu pro danou firmu a studentům pomůže v orientaci v těchto standardech. Publikace se kromě porovnání standardů věnuje také procesům certifikace, uplatnění certifikátů a poskytuje doporučení pro praxi.

Kniha je členěna do tří hlavních částí. Každá část se zabývá charakteristikou příslušného standardu a jeho pojetím projektového řízení, přičemž se zaměřuje na tři oblasti, kterými se zabývají, avšak vždy z jiného úhlu pohledu. Je to Řízení nákladů, Řízení lidských zdrojů a Tvorba harmonogramu. Dále jsou vždy u každého pojetí uvedeny metody, které považuje dotyčný standard za stěžejní, aniž by bylo vyloučeno použití těchto metod u jiného standardu.

V závěru jsou uvedeny společné charakteristiky standardů, mezi které patří Systémové a procesní řízení projektů, Životní cyklus projektu, Struktura projektové činnosti a Organizační struktury. Samozřejmě nechybí SWOT analýza těchto standardů.

Pro úplnost je uvedena charakteristika malých a středních firem a doporučení, na který standard se nejlépe orientovat.

Dosud existuje na knižním trhu mnoho publikací na téma projektové řízení, avšak většinou vždy na řízení projektů dle jednoho ze standardů. Publikováním komparativního díla autoři očekávají odbornou diskusi, která povede k rozvoji projektového řízení v České republice.

Pavel Máchal

[1] V mezinárodním prostředí jsou IPMA a PMI označovány jako standardy projektového řízení, PRINCE 2 jako metodika projektového řízení. Pro přehlednost a zjednodušení používají autoři publikace označení „světové standardy“ pro všechny sledované etalony.

Názory odborníků z praxe

Těší mne, že spolu s autory mohu představit knihu, která by neměla chybět v knihovně žádného projektového manažera. Na rozdíl od mnoha jiných publikací, které se zabývají projektovým řízením, jsou zde porovnávány tři světově užívané standardy, a sice IPMA, PMI a PRINCE2. Po přečtení této publikace se budou moci manažeři malých a středních firem díky zmiňovanému porovnání snadněji rozhodovat při zavádění projektového řízení do své firmy, protože sami poznají, který standard vybrat. Jako manažer firmy, která je mimo jiné projektově řízena, vznik takovéto publikace vítám.

Autoři si kladli za cíl provést komparaci výše uvedených standardů a tu následně ve své knize diskutovat, což je třeba vyzdvihnout stejně tak jako v úvodu prezentovanou metodologii, podle níž knihu tvořili. Kniha se kromě porovnání standardů věnuje také procesům certifikace, uplatnění certifikátů a poskytuje doporučení pro praxi. Publikace je určena nejen manažerům malých a středních firem, kteří chtějí do podnikových procesů implementovat principy projektového řízení, ale také studentům vysokých škol a posluchačům kurzů projektového řízení.

Pevně věřím, že se tato kniha stane obohacením pro všechny, kteří se projektovým řízením zabývají či hodlají v budoucnu zabývat.

prof. Dr. Ing. Jiří Marek

technický ředitel

Kuličkové šrouby Kuřim, a.s.

K využívání metod projektového řízení mě přivedla palčivá potřeba. Někdy v průběhu prvního roku po nástupu do praxe jsem najednou zjistil, že pracuji v průměru 16 hodin denně a v podstatě jsem stále někde ve skluzu. Myšlenky na zavedení nějakých osvědčených nástrojů řízení a organizace pracovní činnosti jsem již v zárodku zapudil s vědomím složitosti celé problematiky. Byl jsem přesvědčen, že na zefektivnění vlastního počínání prostě nemám čas. Později jsem však pochopil, že další pokračování mého intuitivního způsobu řízení je cestou k nezdaru, nebo spíše pádem na existenční dno. Usedl jsem tedy k internetu a začal se pídit po ověřených metodách projektového řízení vhodných pro aktivity, kterými se zabývám. Moje obavy z časové náročnosti seznamování se s touto problematikou se ukázaly jako příliš optimistické. Času mě to stálo mnohem více, než jsem si uměl představit. Jenže už jsem věděl, že tento krok je pro mě nezbytností a ve vyhledávání informací a studiu nástrojů projektového řízení jsem pokračoval neúnavně dál. Hlavním důvodem časové náročnosti zmapování existujících metod a forem jejich využívání je právě jejich nepřeberné množství a rozmanitost. Pokud jsem chtěl objektivně vybrat takový způsob řízení procesů, který je mi „šitý na míru“, musel jsem se seznámit se všemi, vyzkoušet je v praxi a vyhodnotit ten pravý. Projektový management jsem nakonec úspěšně aplikoval a měl jsem tak i dostatek času, abych založil vlastní firmu a kromě vlastní obživy stačil ještě studovat a aktivně se věnovat práci v samosprávě, kde jsem metody projektového řízení shledal také velmi přínosnými.

Publikace, kterou právě držíte v ruce, vám nejen ušetří čas a práci s výběrem vhodné metodiky řízení, ale také vám poskytne dostatek informací pro základní orientaci v problematice. Srovnáním tří nejpoužívanějších standardů z pohledu menší firmy staví autoři bránu z teorie do praxe a usnadňují tak podnikatelům implementaci nástrojů projektového řízení. A to je jistě počin bohulibý. Dnes si mohu jen povzdechnout, že jsem tuto knížku nenašel v regálu knihkupce před osmnácti lety.

Ing. arch. Martin Ondrouch, Ph.D.

projektant

Kniha, která se dostává na trh, zaceluje mezeru v odborných publikacích na českém trhu v oblasti projektového řízení. Autoři se totiž nezabývají pouze jedním pohledem na projektové řízení, ale porovnávají světově nejvíce používané standardy IPMA, PMI a PRINCE2. Pro porovnání autoři zvolili vhodnou metodologii, podle které bylo možno komparaci provést. Na tuto komparaci, spočívající v deskripci pojetí jednotlivých standardů v jejich podstatných podobnostech, navazuje uvedení nejvýznamnějších metod a technik používaných každým standardem. Publikace pak je uzavřena analýzou s doporučením vhodnosti či nevhodnosti implementace toho či onoho standardu pro malou a střední firmu.

Vydání této knihy mě osobně potěšilo ze dvou důvodů. Za prvé jako vysokoškolského pedagoga, neboť studentům se tak dostává do rukou pomůcka pro rychlou orientaci v oblasti projektového řízení, se kterým se setkávají často a v praxi se jako absolventi bezesporu setkávat budou ještě častěji.

Za druhé jako znalce na zjišťování technického stavu majetku, jeho technické hodnoty, ceny časové a ceny obvyklé a experta zabývajícího se posuzováním příčin vzniku škod na majetku a vyčíslením jejich výše ve vztahu ke znění příslušných pojistných smluv. A tato činnost bývá často úzce spjata s řízením projektů.

Věřím, že kniha přispěje k rozvoji projektového řízení zejména u malých a středních firem a dále k rozšíření znalostí vysokoškolských studentů vedoucích ke zvýšení jejich odborné erudice a profesní hodnoty na trhu práce.

prof. Ing. Jan Mareček, DrSc., dr. h. c.

vedoucí Ústavu zemědělské, potravinářské a environmentální techniky

Agronomické fakulty Mendelovy univerzity v Brně,

předseda České komory samostatných likvidátorů pojistných událostí

a Senior loss adjuster, Surveyor, Expert, LAPA SERVICE s.r.o.

Metodologie

V současné době je v České republice nepřeberné množství nabídek v oblasti vzdělávání a poradenství pro získání znalostí při zavádění projektového řízení ve firmách a následné implementaci dle nabízených standardů. Světově nejrozšířenější – IPMA, PMI a PRINCE2 – však nabízejí samy sebe a zájemci o zavedení projektového řízení nemají možnost bez hlubšího srovnání určit, který z nich je pro jejich firmu optimální. Proto vznikla tato publikace, určená pracovníkům malých a středních firem, kteří chtějí do firmy implementovat principy projektového řízení, a dále studentům vysokých škol a posluchačům kurzů projektového řízení.

Tato kniha poprvé na českém trhu porovnává tři celosvětově používané standardy projektového managementu: IPMA, PMI a PRINCE2. Manažerům kniha umožní snadnější komparaci a výběr standardu pro jejich firmu a studentům pomůže v orientaci v těchto standardech. Publikace se kromě porovnání standardů věnuje také procesům certifikace, uplatnění certifikátů a poskytuje doporučení pro praxi.

Komparace těchto třech standardů vzhledem k jejich pojetí a zároveň ověřování znalostí o nich přitom není snadná záležitost.

Autoři této publikace zvolili metodologii, dle které lze komparaci provést. Tato komparace spočívá v deskripci pojetí jednotlivých standardů a v jejich hlavních podobnostech, dále pak v uvedení nejvýznamnějších metod a technik používaných každým standardem a závěrečné analýzy s doporučením vhodnosti či nevhodnosti implementace toho či onoho standardu.

Kromě již zmíněné charakteristiky standardů jsou porovnány procesy řízení nákladů, řízení lidských zdrojů a tvorby časového harmonogramu – plánu. Tyto procesy byly vybrány s ohledem na jejich vliv na tzv. trojimperativ projektu, což je považováno za základní přístup řízení projektů. U jednotlivých standardů pak byly popsány v rámci projektového managementu nejvíce používané techniky a metody.

Pro standard IPMA byla vybrána tvorba Logické rámcové matice, SWOT analýza, řešení konfliktů zdrojů, metody hodnocení návratnosti investičních projektů a kvantitativní metody řízení rizik.

Pro standard PMI pak byla vybrána metoda řízení dosažené hodnoty projektu – Earned Value Management (EVM), metoda strukturalizace projektu – Work Breakdown Structure (WBS) a metoda kritické cesty – Critical Path Method (CPM).

Pro standard PRINCE2 byla vybrána tvorba Matice zodpovědnosti a metoda stanovení cíle projektu SMART.

Autoři publikace jsou si vědomi, že se jedná o běžné metody používané v projektovém řízení, bez ohledu na danou standardizaci. Přidělení těchto metod k jednotlivým standardům bylo provedeno na základě studia dotčených etalonů a na základě důrazu, který jednotlivé standardy kladou na uvedenou metodu. Nelze říci, že by uvedená metoda byla využívána výhradně v rámci přiděleného standardu.

Současně jsou v publikaci vymezeny pojmy „malý“ a „střední“ podnik. Definice vychází z Doporučení Evropské komise o definici mikro, malých a středních podniků, kde jsou uvedeny různé kategorie těchto podniků. Každá z nich odpovídá určitému druhu vztahu, který může podnik mít k jinému podniku. Toto rozlišování je nezbytné, aby se získala jednoznačná představa o hospodářské situaci podniku a aby se vyloučily ty podniky, které nejsou skutečnými malými nebo středními podniky. Obecně je většina malých a středních podniků nezávislá, jelikož jsou buď zcela nezávislé, nebo mají jedno či více menšinových partnerství (každé s měrou méně než 25 %) s jinými podniky. Pokud tento podíl nepřekročí 50 %, považuje se tento vztah za vztah mezi partnerskými podniky. Nad tímto stropem jsou podniky propojené. Podle kategorie, do které daný podnik patří, bude možná nutné při výpočtu vlastních údajů zahrnout údaje z jednoho nebo více jiných podniků. Výsledek výpočtu umožní zjistit, zda podnik splňuje práh pro počet zaměstnanců a finanční prahy stanovené v definici. Podniky, které tyto prahy překročí, ztrácejí postavení malého nebo středního podniku.

Závěrem lze shrnout metodologii tvorby publikace tak, že autoři porovnávali dvě strany trojúhelníku, tzv. trojimperativu, tedy zdroje a čas s ohledem na signifikantní vliv řízení lidských zdrojů v rámci projektového řízení. Na základě této komparace je výstupem této publikace doporučení pro právnické a fyzické osoby k nejvhodnější implementaci standardu projektového řízení.

1

1.Charakteristika standardů IPMA

●Pojetí projektového řízení dle standardů IPMA

●Řízení nákladů

●Řízení lidských zdrojů

●Tvorba harmonogramu

●Nejvýznamnější metody a techniky pro IPMA

1.1Pojetí projektového řízení dle standardu IPMA

International Project Management Association – IPMA je sdružení s více než 55 členy na pěti kontinentech. Členové IPMA rozvíjejí kompetence projektového řízení v oblastech jejich působení a budují a rozvíjejí vztahy s firmami, vládními agenturami, univerzitami a rovněž vzdělávacími organizacemi a konzultačními společnostmi.

Dnes, více než kdykoliv jindy se vyžadují při realizaci projektů efektivní postupy. IPMA se proto zaměřila na kompetenční pojetí etalonu pro ověření znalostí a zkušeností projektových manažerů. Při procesu ověřování znalostí a zkušeností, jenž se nazývá certifikace, zkoumají hodnotitelé u každého kandidáta jeho znalosti a zkušenosti rozdílně, a to v různých stupních certifikace a všechny druhy kompetencí. Tedy jak kompetencí technických, tak i kompetencí behaviorálních a kontextových. Základním etalonem je IPMA Competence Baseline (ICB) a z něj vycházející Národní standard kompetencí projektového řízení, který vydává Společnost pro projektové řízení Česká republika (v současné době je platná verze 3.2). [1]

Termín kompetence pochází z latinského competentia, což znamená předpoklad či schopnost zvládat určitou funkci, činnost nebo situaci. V průběhu posledních let se popisy kompetencí vyvíjejí a mění v důsledku změn v řízení. Kompetencí rozumíme soubor znalostí, osobních postojů, dovedností a relevantních zkušeností potřebných pro zastávání určitých funkcí. Aby mohla certifikační autorita u kandidátů změřit jejich úroveň kompetencí a zároveň pomoci je dále rozvíjet, pak kompetence rozděluje na jednotlivé elementy kompetencí.

●Technické kompetence – popisují elementy základních kompetencí projektového managementu. Elementy technických kompetencí obsahují základy pro řízení projektů. Standardy IPMA představují 20 elementů technických způsobilostí projektového manažera.

●Behaviorální kompetence – popisují elementy kompetencí osobnostního charakteru. Elementy behaviorálních kompetencí popisují postoje a dovednosti projektových manažerů. Standardy IPMA představují 15 elementů způsobilostí projektového manažera zejména v oblasti vedení projektových týmů, schopnosti motivovat apod.

●Kontextové kompetence – popisují elementy kompetencí vztahující se k souvislostem s řízením projektů. Elementy kontextových kompetencí pokrývají řadu znalostí, zejména z oblasti řídicích vztahů ve firmě, elementární znalost legislativy a schopnost efektivně řídit projekty, programy a portfolia v projektově zaměřené organizaci. Standardy IPMA představují 11 elementů způsobilostí projektového manažera ve výše uvedených oblastech.

Každý element kompetencí je popsán jak z hlediska potřebných znalostí, tak z hlediska potřebných zkušeností. Po obecném popisu s uvedením významu a smyslu elementu kompetencí jsou uvedeny možné procesní kroky, což kandidátovi na certifikaci, ale i zkoušejícím umožní lépe pochopit, jak může být element aplikován v řízení projektu.

Znalosti a zkušenosti požadované pro každou úroveň (IPMA Level A, B, C, D) jsou popsány v tzv. klíčových kompetencích ve formě požadavku pro jednotlivou úroveň. Nechybí zde popis hlavních vztahů se souvisejícími elementy kompetencí. Elementy behaviorálních kompetencí jsou také podporované jednak doporučením odpovídajícího chování a doporučením ke zlepšení některých druhů chování.

Tab. 1.1 Kompetence projektového manažera

ID

Technické kompetence

Technical competences

1

Úspěšnost řízení projektu

Project management success

2

Zainteresované strany

Interested parties

3

Požadavky a cíle projektu

Project requirements and objectives

4

Rizika a příležitosti

Risk and opportunity

5

Kvalita

Quality

6

Organizace projektu

Project organization

7

Týmová práce

Teamwork

8

Řešení problémů

Problem resolution

9

Struktury v projektu

Project structure

10

Rozsah a výstupy projektu

Scope and deliverables

11

Čas a fáze projektu

Time and project phases

12

Zdroje

Resources

13

Náklady a financování

Cost and finance

14

Obstarávání a smluvní vztahy

Procurement and contract

15

Změny

Changes

16

Kontrola, řízení a podávání zpráv

Control and reports

17

Informace a dokumentace

Information and documentation

18

Komunikace

Communication

19

Zahájení

Start-up

20

Ukončení

Close-out

Behaviorální kompetence

Behavioral competences

1

Vedení

Leadership

2

Zainteresovanost a motivace

Engagement and motivation

3

Sebekontrola

Self-control

4

Asertivita

Assertiveness

5

Relaxace

Relaxation

6

Otevřenost

Openness

7

Kreativita

Creativity

8

Orientace na výsledky

Results orientation

9

Výkonnost

Efficiency

10

Diskuse

Consultation

11

Vyjednávání

Negotiation

12

Konflikty a krize

Conflict and crisis

13

Spolehlivost

Reliability

14

Porozumění hodnotám

Values appreciation

15

Etika

Ethics

Kontextové kompetence

Contextual competences

1

Orientace na projekt

Project orientation

2

Orientace na program

Programme orientation

3

Orientace na portfolio

Portfolio orientation

4

Realizace PPP (Public private partnership)

PPP implementation

5

Trvalá organizace

Permanent organization

6

Byznys

Business

7

Systémy, produkty, technologie

Systems, products, technology

8

Personální management

Personnel management

9

Zdraví, bezpečnost, životní prostředí

Health, security, safety and environment

10

Finance

Finance

11

Právo

Legal

Zdroj: Národní standard kompetencí projektového řízení, verze 3.2, str. 11

Kompetenční pojetí standardů IPMA je postaveno na nejlepších praktikách projektového řízení všech svých členů, při respektování národních a kulturních odlišností. Prakticky to znamená, že každý člen IPMA má možnost upravovat elementy kompetencí či přidávat jiné, odrážející právě tyto kulturní rozdíly. Vzhledem k tomu, že IPMA zaručuje, že jí vydaný certifikát úspěšně certifikované osobě v jedné členské zemi je platný v celém světě, vyžaduje to pevný základ pro harmonizaci národních certifikačních systémů.

Konec ukázky

Table of Contents

O autorech

Úvodní slovo vedoucího autora

Názory odborníků z praxe

Metodologie

1. Charakteristika standardů IPMA

1.1 Pojetí projektového řízení dle standardu IPMA

1.2 Řízení nákladů

1.2.1 Plánování a odhad nákladů

1.2.2 Tvorba rozpočtu

1.2.3 Finanční plán

1.3 Řízení lidských zdrojů

1.3.1 Projektový tým

1.3.2 Týmová práce

1.4 Tvorba harmonogramu

1.4.1 Strategie projektu

1.4.2 Cíle projektu

1.4.3 Vytváření časového plánu

1.5 Nejvýznamnější metody a techniky pro IPMA

1.5.1 Logická rámcová matice

1.5.2 SWOT analýza

1.5.3 Řešení konfliktu zdrojů

1.5.4 Metody hodnocení návratnosti investičních projektů

1.5.5 Kvantitativní metody řízení rizik

2. Charakteristika standardů PMI

2.2 Řízení nákladů

2.3 Řízení lidských zdrojů

2.4 Tvorba harmonogramu

2.5 Nejvýznamnější metody a techniky pro PMI

3. Charakteristika metodiky PRINCE2

3.2 Řízení nákladů

3.3 Řízení lidských zdrojů

3.4 Tvorba harmonogramu

3.5 Nejvýznamnější metody a techniky pro PRINCE2

4. Společné charakteristiky standardů a jejich analýza

5. Charakteristika cílové skupiny a doporučení

6. Rozdílnosti v certifikačním procesu