Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Účetnictví a daně

Ing. Anna Pelikánová

Účetnictví, daně a financování pro nestátní neziskovky

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7 jako svou 6086. publikaci

Realizace obálky Jan Dvořák

Sazba Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Odborná redaktorka Ing. Šárka Kratochvílová

Počet stran 320

První vydání, Praha 2016

Vytiskla Tiskárna v Ráji, s.r.o., Pardubice

ISBN 978-80-271-0999-9 (ePub)

ISBN 978-80-271-0998-2 (pdf)

ISBN 978-80-247-5699-8 (print)

Seznam zkratek

ČR – Česká republika

EU – Evropská unie

ČSÚ – Český statistický úřad

MF – Ministerstvo financí

HDP – hrubý domácí produkt

NO – neziskové organizace

NNO – nestátní neziskové organizace

OPS – obecně prospěšná společnost

ČÚS – České účetní standardy

NOZ – zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů

Zákon o OPS – zákon č. 248/1995 Sb., o obecně prospěšných společnostech a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů

Živnostenský zákon – zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, ve znění pozdějších předpisů

Zákon o obchod. korporacích – zákon č. 90/1992 Sb., o obchodních korporacích, ve znění pozdějších předpisů

Rejstříkový zákon – zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob

Zákon o účetnictví – zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů

Zákon o daních z příjmů – zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů

Zákon o DPH – zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů

Zákon o silniční dani – zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů

Daňový řád – zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů

Zákoník práce – zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů

Zákon o rezervách – zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů

Majetkové daně – zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, ve znění pozdějších předpisů

– zákonné opatření Senátu o dani z nabytí nemovitých věcí č. 340/2013 Sb.

Vyhláška č. 504/2002 Sb. – vyhláška č. 504/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, u kterých hlavním předmětem činnosti není podnikání, pokud účtují v soustavě podvojného účetnictví, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška č. 507/2002 Sb. – vyhláška č. 507/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona o účetnictví pro účetní jednotky účtující v soustavě jednoduchého účetnictví, ve znění pozdějších předpisů

Úvod

Publikace je uceleným přehledem poznatků v oblasti financování, účetnictví a daní vybraných účetních jednotek. Na knižním trhu není v současnosti aktuální publikace, kde by byly promítnuty legislativní změny dle nového občanského zákoníku a novel zákona o účetnictví a daňových zákonů od 1. 1. 2014.

Neziskové organizace se dělí na státní a nestátní. Většina dostupné literatury je zaměřená na státní neziskové organizace. Tato publikace je cílena na nestátní (soukromé) neziskové organizace.

Kniha je určena zejména účetním a ekonomům v nestátních neziskových organizacích.

Publikace začíná vymezením základních pojmů a výčtem neziskových organizací a potom se věnuje nestátním neziskovým organizacím.

Další část se věnuje financování nestátních neziskových organizací. Tyto z principu své činnosti musí hledat i jiné zdroje financování než vlastní. Je důležité ozřejmit individuální a firemní dárcovství a zásady pro poskytování dotací ze státního rozpočtu.

Třetí část se zabývá vedením účetnictví a jednoduchým účetnictvím.

Jádrem publikace je daňová problematika v nestátních neziskových organizacích. Nestátní neziskové organizace mají velmi složité postavení:

– u DPH musí sledovat režim jednotlivých činností, popřípadě při kombinaci různých činností musí uplatnit poměrný nebo krátící koeficient,

– pro stanovení daně z příjmů musí sledovat příjmy a výdaje dle rozdělení na hlavní a doplňkovou činnost, a v neposlední řadě taky příjmy, které nejsou předmětem daně, příjmy které nejsou předmětem daně za určitých podmínek, příjmy osvobozené a příjmy, které jsou předmětem daně.

Není cílem této publikace poskytnout kompletní přehled všech zákonů. Autorka se zabývá vybranými problémy, s nimiž se potýkají neziskovky, jak to vyplynulo z její odborné praxe a lektorské činnosti.

Kniha je jedinečným uceleným přehledem poznatků v oblasti financování, účetnictví a daní pro nestátní (soukromé) neziskové organizace s promítnutím legislativních změn dle nového občanského zákoníku a novel zákona o účetnictví a daňových zákonů.

Po přečtení knihy se budete orientovat v legislativě pro nestátní neziskové organizace.

1. Význam neziskového sektoru v ČR

1.1 Postavení neziskového sektoru v národním hospodářství

Ve smíšené ekonomice se setkáváme s ekonomickou aktivitou různých druhů organizací. Jedná se o soukromé ziskové, soukromé neziskové organizace a organizace veřejného sektoru. Některé odborné prameny hovoří o tzv. třísektorovém národním hospodářství.

Obrázek 1: Struktura národního hospodářství

Zdroj: vlastní

Neziskové organizace (dále jen NO) jsou důležitou součástí společnosti. Tyto organizace sdružují miliony občanů, poskytují širokou paletu služeb, napomáhají rozvoji společenského, ekonomického a nakonec i politického života. Význam nespočívá pouze v přidané ekonomické hodnotě či podílu na celkové zaměstnanosti, ale je vzhledem ke svému dopadu na takřka všechny sféry života společnosti mnohem komplexnější. Nejde jenom o to, že NO zabezpečují určité spektrum služeb, ale jsou indikátorem rozvinutosti občanské společnosti, ovlivňují veřejné mínění a společenské změny.

Můžeme se setkat i s jinými názvy pro NO, a to s názvy: „nevýdělečná organizace“ nebo s anglickým ekvivalentem „non-profit organization“.

NO je jednotka vytvořená za účelem výroby výrobků a poskytování služeb, ale zároveň její status nedovoluje, aby tato produkce byla pro osoby, které ji založily, řídí nebo financují, zdrojem příjmů, zisku nebo finančních výnosů.

Neziskový sektor je sektor, v němž organizace a instituce nejsou primárně založeny za účelem dosahování zisku. Na rozdíl od komerčních organizací, cílem NO není vytváření a rozdělování zisku mezi vlastníky, ale přímá produkce užitku. NO mohou však vytvářet zisk a mohou taky podnikat. Zisk se ale musí použít na rozvoj neziskové organizace.

1.2 Vybrané oblasti působnosti neziskového sektoru

K vybraným oblastem působnosti NO patří sociální služby, kultura, školství, ekologie, zdravotnictví, tělovýchova a sport apod. Hovoříme taky o „veřejných službách“.

Tabulka 1: Přehled oblastí působení NO

Sociální služby

sociální služby pro staré a zdravotně postižené občany

sociální služby pro děti, mládež a rodiny

Sociální služby vyloučeným osobám a komunitám

Zdravotnictví

ambulantní péče

ústavní péče

speciální primární péče (vč. zdravotnické záchranné služby a lékařské služby první pomoci)

poskytování léčivých přípravků a prostředků zdravotnické techniky

lázeňská péče

péče v dětských ozdravovnách

zdravotnická doprava

ochrana veřejného zdraví

záchytné protialkoholní a detoxikační stanice a ochranná léčba

Školství

předškolní vzdělávání

základní školství

střední školství

vysoké a vyšší odborné školství

speciální a jiné (např. umělecké) školství

volnočasové aktivity

tělovýchovné a sportovní aktivity

stravování žáků a studentů

ubytování žáků a studentů

pedagogicko-psychologické poradny

pedagogická centra ústavní výchovy

Zaměstnanost

politika zaměstnanosti

civilní služba

Kultura

profesionální umění

neprofesionální umění

knihovny

muzea, galerie

památková péče, kulturní dědictví

regionální a národnostní kultura

církve

Doprava

veřejná osobní silniční doprava

veřejná osobní drážní doprava

plavba a služby vodní dopravy

letecká doprava

Obrana

vojenská obrana

letecká záchranná a pátrací služba

Vnitřní věci

bezpečnost a veřejný pořádek

integrovaný záchranný systém vč. požární ochrany

archivnictví

azylová zařízení

ochrana obyvatelstva

spoje, poštovní služby

telekomunikační služby

Životní prostředí

ochrana přírody a krajiny

technická ochrana životního prostředí

Služby technické infrastruktury

vodní hospodářství

zásobování energiemi

Informační služby

portál veřejné správy

Zdroj: Analýza veřejných služeb/Ministerstvo vnitra

1.3 Charakteristické znaky a funkce nestátních neziskových organizací

NO je možné dělit dle různých hledisek. Dle zřizovatele rozlišujeme státní a nestátní (soukromé, nevládní) NO. Státní NO zřizuje stát, kraje, obce a jejich organizační složky. Nestátní NO (dále jen NNO) jsou zřizovány zdola – občany. V zahraničí je používán jako ekvivalent nevládní/nestátní NO pojem „non-governmental organization“.

Cílem této publikace je poskytnout přehled o NO nestátního (soukromého, nevládního) typu, a to jak z pohledu jejich právního vymezení, tak z hlediska účetního a daňového.

Základními rysy NNO jsou:

• Veřejná prospěšnost – usilují o veřejné dobro jak jednotlivců, tak společnosti jako celku.

• Dobrovolnost – využívají dobrovolný výkon neplacené práce pro organizaci, dále dary, čestné účasti ve správných radách apod.

• Neziskovost – nepřipouští se přerozdělování zisků vzniklých z činnosti organizace mezi vlastníky nebo vedení NNO.

• Samosprávnost – nejsou kontrolované státem nebo institucemi stojícími mimo ně.

• Soukromé vlastnictví – základní struktura NNO je ve své podstatě soukromá. Nestátní neziskový sektor, i když pro svou činnost potřebuje finanční zdroje z veřejných rozpočtů, zajišťuje činnosti, které by musel zabezpečit sám stát. A tak plní několik funkcí:

• Funkci ekonomickou – působí jako producent a spotřebitel statků, zaměstnavatel atd.

• Funkci sociální, která zahrnuje:

– funkci servisní – výkon a poskytování specifických statků,

– funkci participační – sdružování se a zapojování se do života společnosti.

• Funkci politickou, která zahrnuje:

– funkci ochranářskou – chrání jednotlivce i skupiny obyvatel před porušováním základních lidských práv,

– funkci demokratizační – dává lidem možnost ovlivnit veřejné mínění a tak rozvíjet demokracii.

• Funkci informační – osvětová funkce.

• Funkci kontrolní – laická kontrola demokratického procesu uplatňování veřejné volby nebo institucí veřejného sektoru.

Všechny uvedené funkce vycházejí z rámců hlavních činností NNO.

1.4 Tradice a vývoj nestátních neziskových organizací v ČR

Neziskový sektor má v českých zemích bohatou tradici. Nadace a spolky měly vždy významný podíl na národní, kulturní a politické emancipaci (například národní obrození, vznik ČSR v roce 1918, sametová revoluce v roce 1989). Tradice byla zpřetrhána v době po sobě jdoucích totalitních režimů – fašistického a komunistického, kdy byla svobodná iniciativa občanů nežádoucí. Za socialismu nezisková autonomní sféra prakticky neexistovala a některé organizace fungovaly jako součást Národní fronty.

Rok 1989 přinesl v této oblasti zásadní změnu. Začaly vznikat tisíce NO a neziskový sektor od té doby prošel řadou změn. V České republice a vůbec celé střední a východní Evropě došlo k posunům v chápání pojmu občanská společnost. Nové společenské uspořádání přineslo občanům právo vyvíjet vlastní aktivity a sdružovat se v zájmové organizace, řešící vlastní problémy a problémy společnosti jako celku.

Počet NO se po roce 1989 začal dramaticky zvyšovat. V roce 1990 existovalo např. asi 3 800 občanských sdružení a o tři roky později to již bylo téměř šestkrát tolik (21 700). Od roku 1990 se začala rovněž formovat legislativa pro tento sektor.

Stručný přehled historie formování legislativy pro neziskový sektor, která předjímá podobu nového občanského zákoníku:

1990 – Zákon o sdružování občanů č. 83/1990 Sb. Účinnost od 1. 5. 1990.

1995 – Zákon o obecně prospěšných společnostech č. 248/1995 Sb., v platném znění č. 231/2010 Sb. Účinnost od 1. 1. 1996.

1997 – Zákon o nadacích a nadačních fondech č. 227/1997 Sb., v platném znění č. 158/2010 Sb. Účinnost od 1. 1. 1998.

2000 – zahájení prací na občanském zákoníku – návrh věcného záměru zákona (schválen v dubnu 2001).

2005 – Občanský zákoník, Eliáš, Zuklínová (hlavní zpracovatelé) – první konsolidovaná verze k veřejnému připomínkování.

2010 – Novela Zákona o nadacích a nadačních fondech č. 158/2010. Účinnost od 1. 7. 2010.

Novela Zákona o obecně prospěšných společnostech č. 231/2010, účinnost od 1. 1. 2011.

2012 – Nový občanský zákoník č. 89/2012 Sb. Účinnost od 1. 1. 2014.

2013 – Zákon o změně právní formy občanského sdružení na obecně prospěšnou společnost, č. 68/2013 Sb. Účinnost od 1. 4. 2013.

Vývoj počtu vybraných NNO od roku 1990 ukazuje Tabulka 2. – je použito členění dle Rady vlády pro NNO (nadace, občanská sdružení, nadační fondy, OPS, organizační jednotky sdružení, evidované právnické osoby). Zatím poslední údaje, které jsou k dispozici, jsou údaje za rok 2013.

Tabulka 2: Vývoj počtu NNO v letech 1990 až 2013

Rok:

Občanská sdružení

Nadace

Nadační fondy

Obecně prospěšné společnosti

Evidované právnické osoby

Organizační jednotky a sdružení

1990

3 879

1991

9 366

1992

15 393

1 551

1993

21 694

2 768

1994

24 978

3 800

1995

26 814

4 253

1996

27 807

4 392

1

1997

30 297

5 238

52

1998

36 046

55

71

129

1999

38 072

272

695

560

2000

42 302

282

735

557

2001

47 101

299

784

701

2002

49 108

330

825

762

4 785

30 547

2003

50 997

350

859

884

4 946

31 502

2004

53 306

362

898

1 038

4 927

32 020

2005

54 963

368

925

1 158

4 605

33 178

2006

58 347

380

992

1 317

4 464

28 868

2007

61 802

390

1 048

1 486

4 446

29 378

2008

68 631

411

1 095

1 658

4 399

29 752

2009

72 111

429

1 168

1 813

4 347

30 640

2010

72 111

449

1 205

1 958

4 352

31 166

2011

72 981

455

1 224

2 004

4 358

31 525

2012

79 462

435

1 195

1 969

4 401

34 656

2013

84 430

444

1 245

2 152

4 488

34 536

Zdroj: ČSÚ

Od roku 1996, kdy vstoupil v platnost zákon o obecně prospěšných společnostech, je možné pozorovat nárůst obecně prospěšných společností. Naopak od roku 1998, kvůli přísnějším požadavkům zákona o nadacích, došlo ke snížení počtů nadací, popřípadě jejich transformací do nadačních fondů.

Není sporu o tom, že neziskový sektor v ČR prožívá v současnosti období svého nového rozmachu. Avšak poslední údaje nasvědčují tomu, že tempo růstu počtu neziskových organizací se začíná zpomalovat. Jistým paradoxem a specifickým rysem zápasu neziskových organizací o své přežití v ČR je skutečnost, že zatímco proporce, vnitřní struktura, styl a pravidla fungování neziskového sektoru jsou ještě stále ve značném zpoždění za vyspělými zeměmi, přichází fáze jisté nasycenosti na trhu služeb, které tyto organizace zabezpečují. To znamená, že v blízkém čase můžeme očekávat ostřejší a intenzivnější selekci neziskových organizací na ty, které přežijí, a ty, které budou muset zaniknout. Chování představitelů státu a neziskových organizací může charakter této selekce zásadním způsobem ovlivnit.

1.5 Ekonomické ukazatele pro nestátní neziskové organizace

Neziskový sektor zahrnuje velký počet ekonomických subjektů, které vytvářejí výkony a taky spotřebovávají a jsou tak přispěvatelé a tvůrci hrubého domácího produktu (dále jen HDP) ČR. Základní ekonomické ukazatele sledování výkonnosti tohoto sektoru jsou výdaje, výnosy a počty hodin dobrovolnické práce.

Konečné výdaje (spotřeba) neziskového nestátního sektoru jsou asi 1 % konečné spotřeby v národním hospodářství, a to primárně v oblastech bydlení, zdraví, kultuře, sociální péči, vzdělávání, sportu a další. Když analyzujeme příjmy (výnosy), podíl se pohybuje okolo 0,5 %. Významným údajem je údaj o dobrovolnické práci, která se objevuje téměř výhradně v oblasti nestátního neziskového sektoru. Bohužel, dobrovolnická práce se v čase výrazně snižuje. Pro ilustraci: v roce 2012 bylo v NNO odpracováno 44 866 tis. hodin, přičemž v roce 2005 to bylo 62 988 tis. hodin.

1.6 Problémy v neziskovém sektoru

NO, především nestátní, se i přes dlouholetou tradici pořád potýkají s různými problémy, a to s nedostatkem finančních prostředků a vysokou mírou neefektivnosti své práce. Je to způsobeno slabou profesionalizací ekonomických pracovníků a také zbytečně složitou a nepřehlednou legislativou.

Problémy neziskového sektoru můžeme shrnout do níže uvedených bodů:

• chybí vymezení veřejné a vzájemné prospěšnosti,

• zastaralý dotační systém resortů,

• přebujelá byrokracie operačních programů,

• nedostatečná transparentnost neziskového sektoru,

• nepřehledná legislativa v daňové oblasti,

• složitá pravidla pro vznik a fungování neziskových organizací,

• oslabení finančních zdrojů a veřejných rozpočtů,

• chybí všeobecná koncepce rozvoje,

• nedostatek odborníků na připomínkování vznikajících zákonů pro NO,

• chybí dostatek schopných manažerů,

• slabá podpora formou firemních dobrovolníků,

• závislost některých neziskových subjektů na EU fondech a veřejných zdrojích,

• slabá finanční stabilita většiny NO,

• tlak na posilování vlastních příjmů, tj. samofinancování NO.

Table of Contents

Seznam zkratek

Úvod

1. Význam neziskového sektoru v ČR

2. Místo neziskových organizací v právním řádu ČR

4. Nový občanský zákoník a právní formy nestátních neziskových organizací

5. Vznik, zánik a řízení vybraných forem nestátních neziskových organizací

6. Financování nestátních neziskových organizací

6.1.3 Fundraising

6.4.1 Vlastní zdroje

6.4.3 Potenciální zdroje

7. Ekonomika nestátních neziskových organizací

8. Účetní souvislosti aktivit nestátních neziskových organizací

8.1.4 Účetní knihy v jednoduchém účetnictví

8.1.5 Podvojné účetnictví

9. Daně a nestátní neziskové organizace

9.4.1 Změny v zákoně o daních z příjmů od 2014

9.4.2 Možnosti režimů zdanění příjmů u nestátních neziskových organizací

9.4.2.2 Příjmy, které nejsou předmětem daně

9.4.2.3 Příjmy, které jsou předmětem daně, ale jsou osvobozené

9.4.3 Schéma postupu zjištění základu daně

9.4.3.3 Snížení základu daně a daňová povinnost

9.4.4 Daňové souvislosti darování

9.4.5 Praktická část

9.4.6 Vybrané daňové problémy

9.4.6.10 Hmotný a nehmotný majetek

9.4.6.11 Opravné položky k pohledávkám

9.4.6.16 Cestovní náhrady zaměstnanců

9.5.1 Základní pojmy zákona o DPH

9.5.2 Osvobozená plnění

9.5.2.4 Výchova a vzdělávání (§ 57 zákona o DPH)

9.5.3 Plátce, identifikovaná osoba

9.5.5 Daňové doklady

9.5.10 Oprava základu daně a výše daně a oprava v jiných případech

9.5.12 Částečný odpočet

9.5.13 Úprava odpočtu a vyrovnání u majetku