Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Daňové zákony 2016

úplná znění platná k 1. 1. 2016

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401, fax:+420 234 264 400

jako svou 6105. publikaci

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Sazba Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Počet stran 288

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2016

Cover Design © Jan Dvořák, 2016

ISBN 978-80-271-9019-5 (ePub)

ISBN 978-80-271-9018-8 (PDF)

ISBN 978-80-271-0022-4 (print)

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Na Právnické fakultě Univerzity Karlovy v Praze působí od roku 1973. V současné době působí na Katedře finančního práva a finanční vědy, na fakultě je též členkou vědecké rady. Ve své vědecké práci se zabývá zejména otázkami rozpočtového a daňového práva. Kromě toho od roku 1993 pedagogicky působí na Vysoké škole ekonomické v Praze na Katedře podnikového a evropského práva Fakulty mezinárodních vztahů, kde se věnuje také finančnímu právu, a to zejména daňové problematice.

Je členkou Legislativní rady vlády České republiky a členkou rozkladových komisí na dvou ministerstvech. Od roku 2003 je rovněž členkou Information and Research Center of The Public Finance and Tax Law of Central and Eastern European Countries – Bialystok – Polsko, kde se věnuje problematice daňových příjmů jednotlivých článků rozpočtové soustavy.

Je autorkou či spoluautorkou více než 170 monografií a článků publikovaných v České republice a v zahraničí.

V roce 2012 byla jmenována profesorkou pro obor finančního práva a finanční vědy.

Nakladatelství odborné literatury Grada Publishing vstoupilo na trh před více než dvaceti lety. Je největším nakladatelstvím odborné literatury v České i Slovenské republice co do šíře a množství oborů i počtu vydávaných odborných novinek. Stále se vyvíjí, roste a dlouhodobě patří mezi lídry na trhu s odbornou literaturou. Každý den vydává jeden až dva tituly v tištěné podobě a nově expanduje také na trhu s elektronickými knihami. Ročně Grada prodá přibližně milion knih. Orientuje se na podporu vzdělávání v oblastech práva, financí, účetnictví a daní, ekonomiky, vydává tituly pro manažery a podnikatele, knihy z oboru architektury a stavebnictví, počítačů, medicíny, psychologie, pedagogiky, kultury a různých řemesel atd. Zabývá se také odvětvím různých profesionálních i neprofesionálních zájmů člověka, jako např. zdraví, sport, hobby, gastronomie, zahrada, chovatelství a další. Díky širokému záběru a profesionálnímu zpracování publikací se Grada Publishing dlouhodobě umisťuje v top 100 nejvýznamnějších českých firem.

Daňové zákony nakladatelství Grada jsou dlouhodobě absolutně nejprodávanějšími daňovými zákony v České republice. Publikace obsahuje úplná znění všech daňových zákonů ve znění k 1. 1. 2016, předností souboru je vyznačení novelizovaného textu odlišným typem písma a to, že významné novely uvozují odborné komentáře pracovníků, kteří se na přípravě změn v různé míře podílejí. Přehled novelizací, které byly přijaty během roku 2015, je společně se stručným komentářem soustředěn v úvodu publikace a tvoří pro čtenáře významnou pomůcku pro sledování změn, ke kterým dochází v daňové oblasti.

Na odborné podpoře této publikace se podílela společnost Rödl & Partner.

Společnost Rödl & Partner patří v České republice k jedné z nejvýznamnějších mezinárodních poradenských společností. Poskytuje služby ve všech oblastech podnikání; dovede propojit právní, daňové, auditorské, účetní a podnikové poradenství, a to díky svým poradcům všech uvedených oborů, kterých je více než tři sta. V České republice působí od roku 1991, pobočky má v Praze a Brně. S dlouholetými zkušenostmi zná Rödl & Partner požadavky a možnosti českého trhu. Respektuje přeshraniční zájmy klienta, místní poměry a zároveň zajišťuje vysoký a jednotný standard poskytovaných služeb. Na základě úzké interdisciplinární spolupráce poradců na národní i mezinárodní úrovni nabízí společnost ucelený soubor poradenských služeb šitých na míru. Týmy složené z českých i zahraničních odborníků poskytují komplexní poradenství v národním i mezinárodním kontextu.

Rödl & Partner je držitelem prestižního ocenění Právnická firma roku v letech 2012 až 2015 v oboru daňového práva.

Celosvětově je kancelář zastoupena 102 pobočkami v 46 průmyslových zemích. Silnou pozici zaujímá především na trhu ve střední, východní a západní Evropě, ale i v Asii a USA.

Daňové zákony 2016

Úplná znění platná

k 1. 1. 2016

Hana Marková

Úvod

Na počátku roku 1999 nabídlo nakladatelství GRADA Publishing poprvé soubor daňových zákonů ve znění platném pro rok 1999 se stručnými komentáři. Tak vznikla tradice, která zůstává – díky zájmu čtenářů – zachována i pro rok 2016.

Do textu daňových zákonů k 1. 1. 2016 jsou zapracovány změny vyplývající ze zákonů, jejichž účinnost je stanovena k 1. 1. 2016 (eventuálně později). V předkládaném souboru jsou soustředěny úplné texty daňových zákonů s tím, že jsou odlišným typem písma zdůrazněny novelizace přijaté a publikované ve Sbírce zákonů, jejichž účinnost je stanovena na 1. 1. 2016 – změna je vyznačena tučným písmem. Novelizace, které byly přijaty během roku 2015 a v tomto roce též nabyly účinnosti, jsou v textu zařazeny bez speciálního označení, jen v místě změny je tučně označeno číslo odstavce či písmeno, kterého se změna týká. Uživatele souboru DZ nechceme zatěžovat maximem textu, jehož účinnost je časově vzdálená a kdy se ukazuje, že není vyloučeno, že se některá ustanovení mohou do doby účinnosti ještě změnit. Z uvedeného důvodu pouze v přehledu novelizací, zařazeného u každého zákona, jsou uvedeny všechny zákony, které mají stávající text měnit, a u těch, které mají účinnost pozdější, je číslo zákona podtrženo.

V následujícím přehledu jsou připomenuty novely daňových zákonů přijaté od počátku roku 2015 s tím, že u některých zákonů je ještě doplněn odkaz na úvodní komentář nejpodstatnějších změn před textem příslušného zákona. Naší zásadou je zařazovat do souboru DZ jen texty, které již byly publikovány ve Sbírce zákonů. Vzhledem k tomu, že zákonodárci projednávají ještě několik novel zákonů, u kterých se zřejmě nestihne jejich schválení do konce roku 2015, jsou tyto připravované změny zmíněny v rámci komentářů před texty zákonů, ale jejich zařazení do textu nepovažujeme za seriózní, pokud legislativní proces není zcela ukončen.

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, prošel od začátku roku 2015 třemi novelizacemi. Zákon č. 84/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, přinesl změny v oblasti daňového zvýhodnění investičních pobídek – např. v § 35a došlo k doplnění odst. 7 až 9, úpravou prošly i § 35b a § 38r.

Zákon č. 127/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 247/2014 Sb., o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů, a zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, přinesl terminologické změny v § 24 odst. 2 a § 35bb. Zároveň byla doplněna definice předškolního zařízení pro účely daně z příjmů. Terminologické změny se dotkly ještě dalších ustanovení – § 38k a § 38l.

Další změnu přinesl zákon č. 221/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony. Tímto zákonem došlo k úpravě textu § 23 odst. 3, § 24 odst. 2 (včetně doplnění písm. zy), § 25 (doplnění písm. zr) a drobná změna se dotkla ještě textu § 32a.

Přijetím zákona, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o ukončení důchodového spoření – zákon č. 377/2015 Sb., – dochází k drobným úpravám i textu zákona o daních z příjmů.

Druhou změnu přijímanou v závěru roku přináší zákon č. 375/2015 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o ozdravných postupech a řešení krize na finančním trhu a v souvislosti s úpravou systému pojištění vkladů, který přináší doplnění a změnu § 17 a § 19.

Zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, byl novelizován zákonem č. 267/2014 Sb., kterým se mění zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Obsahem změn je reakce na nový text změny zákona o daních z příjmů – jde zejména o úpravu textu § 2, 8 a 8a.

Zákon č. 221/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, přinesl změnu § 3, kde byl doplněn odst. 4 a zejména byly do zákona vloženy § 11a, 11b, 11c. Vložené paragrafy míří na problematiku rezerv na nakládání s elektroodpadem ze solárních panelů.

Zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, byl v roce 2015 novelizován dvakrát. Zákon č. 23/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, ve znění pozdějších předpisů, přinesl kromě změny některých ustanovení i dvojí účinnost textu zákona – jedno ustanovení nabylo účinnosti již v únoru 2015 (nový §15a, řešící otázku prominutí pokuty za opožděné tvrzení daně), všechna ostatní jsou účinná až od 1. 1. 2016. Změny zákona byly provedeny vzhledem k potřebě některých věcných upřesnění s ohledem na aplikační praxi. V souvislosti s tím byla provedena revize změn učiněných z důvodu rekodifikace soukromého práva. Došlo tak k upřesnění vymezení předmětu daně z pozemků a předmětu daně ze staveb a jednotek. Další změny znamenají upřesnění základu daně u jednotek (nově zdanitelných jednotek) ve vazbě na zdanění pozemků souvisejících se zdanitelnou jednotkou, a to zohledněním příslušného koeficientu podle ustanovení § 10 odst. 3 zákona a upřesnění a zjednodušení postupu při zdaňování pozemků souvisejících se zdanitelnými jednotkami v bytových domech, nejsou-li tyto pozemky předmětem daně z pozemků. V souvislosti s upřesněním vymezení předmětu daně se u jednotek nově zavádí pojem „zdanitelná jednotka“. Jednoznačnější je též definice pojmu stavební pozemek, sloužící pro účely tohoto zákona. Dochází také ke sjednocení terminologie s terminologií daňového řádu. Další změny zákona mají často podobu formulačních změn, např. § 2 (včetně doplnění odst. 3), § 3 či § 4, ve kterém jde též o formulační změny, ale např. i doplnění odst. 3 tohoto paragrafu. Další změny se dotýkají § 6, § 7(v tomto případě jde též o doplnění odst. 4), obdobný postup je využit též v případě § 8 a § 9 (u § 9 je také doplněn odst. 4), i v případě § 10 a § 11 (tam je též doplněn nový odst. 7). Změněny byly i § 11a, § 12, § 12a, § 13a (doplněn odst. 12) či § 13b a § 15. Nově byl vložen zmíněný §15a – Pokuta za opožděné tvrzení daně. Konečně je možné zmínit i změny § 16, § 16a, § 17a a vložení označení nové části a přečíslování dosavadních částí.

Zákon č. 84/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, změnil text zákona o dani z nemovitých věcí v § 4, kde i doplnil písmeno x). Pro osvobození od daně z pozemků související s investičními pobídkami tak nyní musí být splněny určité podmínky – pozemky se musí nacházet ve zvýhodněné průmyslové zóně, musí být poplatníkem pořízeny (např. koupeny) pro účely realizace investiční akce, pro tuto investiční akci je vydáno rozhodnutí o příslibu investiční pobídky ve formě osvobození od daně z nemovitých věcí a obec vydá pro tento účel obecně závaznou vyhlášku. Změna § 9 byla provedena doplněním písm. w) – vymezením podmínek pro osvobození – které je možné považovat za obdobné, jak je uvedeno u nového textu § 4 písm. x). Dále text § 12d znamená možnost osvobození od daně ve zvýhodněných průmyslových zónách, které stanoví obec v obecně závazné vyhlášce, kdy také stanoví, zda se jedná o osvobození od daně ze staveb a jednotek úplné či částečné a dále stanoví dobu, na kterou se osvobození uplatní. Současně v této obecně závazné vyhlášce uvede název katastrálního území a parcelní čísla pozemků, které jsou součástí zvýhodněné průmyslové zóny. Pouze pozemky náležející do zvýhodněné průmyslové zóny nebo zdanitelné stavby nacházející se na těchto pozemcích mohou být za stanovených podmínek osvobozeny od daně z nemovitých věcí.

Zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí, které upravilo oblast úplatných převodů nemovitých věcí, nebylo v roce 2015 novelizováno.

Zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, nebyl v roce 2015 novelizován.

Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, nebyl během roku 2015 novelizován, ale novelizace provedená zákonem č. 360/2014 Sb., kterým se mění zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, nabyla účinnosti zčásti již v roce 2014, velká část nabyla účinnosti v roce 2015, ale část přijatých změn nabývá účinnosti až od 1. 1. 2016. Změny, jejichž účinnost nastává od roku 2016, se dotýkají např. § 51 odst. 1 (nové znění písm. f) a g), § 56 a § 56a, dále byl vložen nový § 92c – Dodání nemovité věci a drobná úprava nastala u § 100, § 101a a za § 101b byly vloženy nové paragrafy § 101c až § 101i, upravující kontrolní hlášení (některé další změny jsou obsaženy v podrobnějším komentáři před textem zákona).

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, byl novelizován v roce 2015 nejprve zákonem č. 157/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 311/2006 Sb., o pohonných hmotách a čerpacích stanicích pohonných hmot a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, který nabyl účinnosti v polovině roku 2015. Drobná změna se týká § 1 či doplnění odst. 12 až 15 v § 59. Část třetí byla doplněna nově vloženou hlavou VI – Daň ze surového tabáku (§ 131a až 131g), což znamená zavedení nové daně do naší soustavy daní. Textové změny se dotkly § 134m, § 134v, § 134zb, §134zf. Nová část (osmá) upravuje některá ustanovení o nakládání se surovým tabákem a je spojena s vložením dalších paragrafů – § 134zh až 134zzba. Textová úprava se dotkla též § 136a či 139.

Další změny přinesl zákon č. 315/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů. Změny se týkají § 5 (doplnění odst. 6), § 6 (doplnění odst. 4), či textu § 13c, § 20, § 22b, § 34. V § 42c byl doplněn odst. 2 a další odstavce byly přečíslovány, v § 42e byl doplněn odst. 2 a ostatní odstavce byly též přečíslovány. Upraven byl text § 51, 57, 60d či § 104. V případě § 104, kde je vymezena sazba daně, se text bude měnit i v dalších letech – účinnost přijatých změn je časově odstupňována – k první změně dochází od 1. 1. 2016, další změny jsou připraveny s účinností od 1. 1. 2017 a 1. 1. 2018 (podrobnější komentář je před textem zákona). Poslední drobnou novelizaci přinesl zákon č. 382/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony.

Do souboru daňových zákonů byly v roce 2008 zařazeny texty upravující daně, o kterých se hovoří nejčastěji jako o energetických daních (někdy se používá označení daně ekologické). Tyto daně jsou upraveny v rámci textu zákona č. 261/2007 Sb., o stabilizaci veřejných rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů.

Zákon č. 131/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, přináší od 1. 1. 2016 formulační změnu v části 45 čl. LXXII (daň ze zemního plynu a některých dalších plynů) a v části 47 čl. LXXIV (daň z elektřiny) dochází ke zrušení § 2 odst. 1 písm. d) a § 8 odst. 1 písm. a). Další zrušovací ustanovení budou účinná od roku 2017, 2019 či 2020.

Od 1. 1. 2011 je daňové řízení komplexně upraveno zákonem č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů. Drobnou změnu § 180 by měl přinést zákon č. 375/2015 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o ozdravných postupech a řešení krize na finančním trhu a v souvislosti s úpravou systému pojištění vkladů.

Nakladatelství GRADA Publishing a autoři, kteří se podíleli na uvozujících komentářích, věří, že předkládaný soubor zákonů bude dobře sloužit všem uživatelům. I když snahou všech zúčastněných na této publikaci bylo maximální úsilí o přesnost textu, považujeme za důležité upozornit, že právně závazný je pouze text publikovaný ve Sbírce zákonů.

Na zpracování se autorsky podíleli: prof. JUDr. H. Marková, CSc. (sestavení, úvod a spolupráce na komentáři k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. P. Novotný, PhD. (autor komentáře k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. S. Galočík (komentář k zákonu č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty), Mgr. L. Dudková a Ing. Mgr. V. Binarová (komentář k zákonu o spotřebních daních).

Významné změny zákona o daních z příjmů

Zákon o daních z příjmů patří mezi platnými právními předpisy k normám s největším počtem novelizací. Od své účinnosti, které nabyl 1. ledna 1993, byl novelizován již více než sto třicetkrát. Ke změnám došlo i v průběhu roku 2015, nebyly to však tak turbulentní změny jako v minulých letech. Často kritizovaným nedostatkem novelizací zákona o daních z příjmů je i skutečnost, že bývají v Parlamentu ČR projednávány doslova na poslední chvíli před koncem kalendářního roku, ačkoli se předpokládá jejich účinnost k 1. lednu následujícího roku. Bohužel, i tato praxe se opakuje i v roce 2015, kdy poslední novelizace je projednávána v Poslanecké sněmovně jako sněmovní tisk 612 a je téměř jisté, že k 1. lednu 2016, kdy má nabýt účinnosti, nebude ještě ani zveřejněna ve Sbírce zákonů.

Důvody častých novelizací zákona o daních z příjmů a ostatních daňových předpisů můžeme hledat jak v ekonomické oblasti, tak v oblasti politicko-sociální. Z ekonomických motivů můžeme zmínit snahu o rozvoj ekonomiky (např. investiční pobídky v podobě daňových úlev) a snahu o zlepšení příjmové stránky státního rozpočtu (zavedení solidárního zvýšení daně, úvahy o progresivní daňové sazbě). Politicko-sociální hledisko ovlivnilo zavedení tzv. školkovného nebo zvýšení slevy na dani na děti.

Změny účinné již v průběhu roku 2015

První změna zákona byla provedena zákonem č. 84/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů a další související zákony, který nabyl účinnosti 1. května 2015. Změny se dotkly především úpravy investiční pobídky v podobě slevy na dani. Došlo k časovému upřesnění plnění zvláštní podmínky zákona o daních z příjmů týkající se uplatnění odpisů, opravných položek k pohledávkám a položek odčitatelných od základu daně. Tato podmínka musí být plněna nejpozději od zdaňovacího období, ve kterém poplatník splnil všeobecné podmínky zákona o investičních pobídkách.

Další změna provedená uvedeným zákonem se týká zmírnění negativních dopadů zahájeného insolvenčního řízení. Podle předchozí úpravy bylo zahájení insolvenčního řízení pro poplatníka spojeno se ztrátou nároku na čerpání pobídky a povinností vrátit vše, co dosud na daňové úlevě čerpal. Zákonodárce v tomto případě dospěl k závěru, že taková sankce je pro poplatníka příliš tvrdá, zejména za situace, kdy zahájené insolvenční řízení neskončí rozhodnutím o úpadku. S ohledem na to se nově za porušení zvláštních podmínek zákona o daních z příjmů považuje až samotné rozhodnutí o úpadku. Současně byla zmírněna dosavadní úprava u společností, které čerpaly investiční pobídku a fúzovaly nebo převzaly jmění jiné společnosti. Rovněž tato situace byla dosud považována za porušení zvláštních podmínek zákona a vedla ke zpětné ztrátě nároku na investiční pobídku. Ministerstvo financí vysvětlovalo, že důvodem pro zavedení tohoto opatření byla snaha zamezit spekulativnímu převádění daňových úlev na společnosti, které by jinak na slevu na daních z příjmů nedosáhly. Po zkušenostech z praxe dospěl zákonodárce ke správnému závěru, že podnětem k realizaci přeměn společností bývají často jiné důvody, vyvolané např. aktuálním hospodářským vývojem nebo snahou o optimalizaci daňových opatření. Nově je tedy zachován nárok na slevu na dani pro ty poplatníky, kteří realizovali přeměnu společnosti, ale současně neporušili povinnosti stanovené zákonem o investičních pobídkách. Tito příjemci po uskutečnění přeměny nemusí vracet finanční prostředky, které vyčerpali na slevě na dani z příjmů. I nadále však platí, že při fúzi společnosti nebo převodu jmění společníka nebo pokud se poplatník stane nástupnickou společností při rozdělení sloučením, nemůže poplatník nadále slevu na dani uplatňovat. Došlo rovněž ke zmírnění sankce za spekulativní jednání poplatníků, kteří si při čerpání investiční pobídky zvyšují základ daně z příjmů obchodními operacemi ve vztazích se spojenými osobami způsobem, který neodpovídá principům běžných obchodních vztahů – v takovém případě neztrácí poplatník nárok na celou investiční pobídku, je mu však doměřena daň odpovídající hodnotě, o kterou základ daně snížil.

Novela rovněž umožnila poplatníkům, kteří čerpají investiční pobídku ve formě slevy na dani, aby se mohli na základě svého rozhodnutí vyvázat z plnění podmínek zákona o daních z příjmů, čímž současně ztratí budoucí nárok na uplatnění slevy na dani z příjmů. Jejich rozhodnutí však neovlivní již vyčerpanou slevu na dani za uplynulá zdaňovací období, jedná se jen o vzdání se nároku na nevyčerpanou část investiční pobídky do budoucna.

Další novelizace byla s účinností od 4. června 2015 provedena zákonem č. 127/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 247/2014 Sb., o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů, a zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů. V rámci této novely došlo ke zúžení definice zařízení péče o dítě, jehož provozní náklady hrazené zaměstnavatelem představují nepeněžní plnění osvobozené od daně z příjmů. Osvobození od daně se nově vztahuje jen na plnění poskytovaná zaměstnavatelem na zařízení podléhající režimu zákona o poskytování péče o dítě v dětské skupině. Rovněž sleva za umístění dítěte, tzv. školkovné, se nově vztahuje pouze na umístění dítěte v mateřské škole dle školského zákona a na zařízení podřízená zákonu o poskytování péče v dětské skupině.

V rámci zákona č. 332/2014 Sb., kterým se mění zákon č. 221/1999 Sb., o vojácích z povolání, ve znění pozdějších předpisů a další související zákony, který nabyl účinnosti 1. července 2015, došlo jen k formální úpravě osvobození příplatku za službu v zahraničí od daně z příjmů. Dosud byl osvobozen příplatek vyplácený v cizí měně, nově se osvobození vztahuje i na příplatek vyplácený v české měně.

Změny účinné pro rok 2016

První novelizace, která nabývá účinnosti 1. ledna 2016, byla provedena zákonem č. 221/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony. Novela zákona o účetnictví zavádí novou kategorizaci účetních jednotek. Účetní jednotky se nově dělí podle velikosti svých aktiv, ročního úhrnu čistého obratu a průměrného počtu zaměstnanců na mikro účetní jednotky, malé účetní jednotky, střední účetní jednotky a velké účetní jednotky. U mikro účetních jednotek došlo k úpravě oceňování – podle uvedené novely se na ně již nebude vztahovat oceňování reálnou hodnotou. S ohledem na to se pro účely daňové při prodeji cenného papíru takovou mikro účetní jednotkou – společností zavedla daňová uznatelnost nabývací ceny tohoto cenného papíru bez omezení výše příjmů z jeho prodeje. Daňový výdaj však nelze uplatnit v případě, že příjem z prodeje daného cenného papíru by byl od daně z příjmů právnických osob osvobozen.

Další novinka se týká položky zřizovací výdaje, tedy výdaje, spojené se vznikem nových účetních jednotek – poplatníků. Tyto zřizovací výdaje nejsou nově již považovány za nehmotný majetek a nemusí se odepisovat 60 měsíců jako dosud. Zřizovací výdaje evidované již jako nehmotný majetek budou doodepsány ve standardním režimu, tj. rovnoměrně bez přerušení po dobu 60 měsíců.

Další novela zákona o daních z příjmů je připravovaná jako sněmovní tisk 612 – návrh zákona, kterým se mění zákon č. 568/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. Rovněž v tomto případě je navrhovaná účinnost k 1. lednu 2016. Předpokládáme, že k tomuto datu nebude zajištěno zveřejnění ve Sbírce zákonů, nicméně je reálný předpoklad, že vládní návrh schválen bude a že se bude vztahovat na celé zdaňovací období roku 2016, což bude zřejmě řešeno v rámci přechodných ustanovení.

Tato novela v první řadě navazuje na evropskou právní úpravu – změnu směrnice Rady 2011/96/EU o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států, která bývá označována jako „dividendová směrnice“. Evropská unie v návaznosti na snahu o zneužívání dividendové směrnice k dvojímu nezdanění příjmů přijala dvě novely. První novela odepírá osvobození ve státu příjemce plateb, které jsou odečitatelné od základu daně v členském státu plátce. Jedná se o tzv. hybridní zápůjčky, kdy jeden členský stát považuje platbu za zápůjčku a druhý členský stát za vklad do společnosti. Druhá novela zamezuje zneužívání dividendové směrnice v případech, kdy by výhody vyplývající ze směrnice měly být přiznány vztahům, které jsou založeny pouze za účelem získání těchto výhod. Zatímco první novela dividendové směrnice je do vládního návrhu novely zákona o daních z příjmů zapracována, ohledně druhé novely dospěl předkladatel návrhu zákona k závěru, že obecné pravidlo proti zneužívání není třeba do zákona explicitně doplňovat, jelikož v České republice existuje toto pravidlo jako obecný právní princip, který je sice nepsaným právem, ale který je využíván a rovněž podložen judikaturou tuzemských soudů.

Druhou změnou, kterou by zmíněná novela měla přinést, je další zvýšení daňového zvýhodnění na vyživované děti, a to na druhé dítě o 3 600 Kč ročně a na třetí a každé další dítě o 7 200 Kč ročně. Pro rok 2016 tak daňové zvýhodnění na jedno vyživované dítě zůstává ve výši 13 404 Kč ročně, u druhého dítěte se zvyšuje na 17 004 Kč ročně a u třetího a každého dalšího dítěte činí nově 20 604 Kč ročně. Maximální výše daňového bonusu zůstává beze změny. Pro rok 2017 je plánováno další zvýšení daňového zvýhodnění na vyživované děti.

Další navrhované změny zákona o daních z příjmů jsou vedeny snahou odstranit některé nedostatky zjištěné v souvislosti s aplikační praxí. Nově jsou tak příjmy z provozování výroben elektřiny dosažené poplatníky daně z příjmů fyzických osob, kteří nemají licenci k výrobě elektřiny od Energetického regulačního úřadu, přesunuty z příjmů ze samostatné činnosti do tzv. ostatních příjmů podle § 10 zákona. V důsledku tohoto přesunutí budou moci tito poplatníci jako daňově uznatelné uplatnit jen výdaje prokazatelně vynaložené na dosažení těchto příjmů, současně se na tyto příjmy bude vztahovat možnost osvobození tzv. ostatních příjmů do celkové částky 30 000 Kč za zdaňovací období.

Do příjmů zahraničních daňových rezidentů, podléhajících zdanění v České republice, se navrhuje nově zařadit i výplaty podílů na zisku jiným osobám, než jsou členové obchodních korporací, s následnou aplikací srážkové daně.

Závěr

Každoročně na tomto místě upozorňujeme na rizika častých novelizací zákona o daních z příjmů. Ty vedou k tomu, že tento zákon, který je přitom jedním z pilířů příjmové stránky státního rozpočtu, je podnikatelskou veřejností vnímán jako předpis nepřehledný a nestabilní. Nestabilita právního prostředí v oblasti daňového práva přitom vede k právní nejistotě poplatníků při aplikaci této normy. Daňové předpisy obecně by měly být formulovány jednoznačně a přehledně a měly by být srozumitelné pro adresáty normy, tedy daňové poplatníky. Přes opakované novelizace se však tento cíl nedaří naplnit, spíše naopak. Přitom na nepřípustnou možnost dvojího výkladu daňového zákona upozorňoval v minulosti i Ústavní soud ČR, který uložil v takových případech aplikovat zásadu in dubio pro libertate (resp. in dubio pro mitius), která ukládá správci daně i soudům při možné dvojí interpretaci daňového předpisu použít tu variantu, která je pro poplatníka výhodnější. Jde však jen o reakci na stávající situaci, nikoli o její nápravu. Ta je (zatím nesplněným) úkolem legislativním.

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

JUDr. Petr Novotný, PhD.

Table of Contents

Úvod

Významné změny zákona o daních z příjmů