Vzor citace: SKÁLOVÁ, J. a kol. Účetní a daňové souvislosti zákona o obchodních korporacích. Praha: Wolters Kluwer, a. s., 2015, 176 s.

KATALOGIZACE V KNIZE - NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Skálová, Jana

Účetní a daňové souvislosti zákona o obchodních korporacích /

Jana Skálová a kol. -- Praha : Wolters Kluwer, 2015. -- 176 stran

ISBN 978-80-7478-971-7 (vázáno)

347.72 * 336.22 * 657 * 347.7 * (437.3)

- obchodní společnosti -- Česko

- daně -- Česko

- účetnictví -- Česko

- obchodní právo -- Česko

- příručky

657 - Účetnictví [4]

Autorský kolektiv:

Ing. Jana Skálová, Ph.D.

Na přípravě jednotlivých kapitol spolupracovali:

Ing. Klára Houdková, kap. 1–2, kap. 4–5

Ing. Nikola Mallá, kap. 13–14

Ing. Václav Mucha, kap. 3

Ing. Jana Nekovářová, kap. 8, kap. 11–12

Ing. Sandra Opalecká, kap. 4, kap. 6

Recenzovali:

Ing. Markéta Kopřivová

Právní stav publikace k 1. 11. 2015

© Ing. Jana Skálová, Ph.D. a kol., 2015

ISBN 978-80-7478-971-7 (váz.)

978-80-7478-972-4 (e-pub)

978-80-7478-973-1 (pdf)

978-80-7478-974-8 (mobi)

Seznam zkratek a použitých právních předpisů

ČÚS

České účetní standardy

InsZ

zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon)

NOZ

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

ObchZ

zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník

pokyn D-22

Pokyn GFŘ č. D-22 k jednotnému postupu při uplatňování některých ustanovení zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů

RZ

zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob

vyhláška pro podnikatele

vyhláška č. 500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli, účtujícími v soustavě podvojného účetnictví

zákonné opatření Senátu

zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí

ZDP

zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů

ZDPH

zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty

ZOK

zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích)

ZPřem

zákon č. 125/2008 Sb., o přeměnách obchodních společností a družstev

ZÚč

zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví

Veškeré použité právní předpisy jsou v platném znění ke dni právního stavu publikace.

KANCL

Komise pro aplikaci nové civilní legislativy při Ministerstvu spravedlnosti

KZ

Konečný zůstatek účtu

NÚR

Národní účetní rada

PZ

Počáteční zůstatek účtu

ZK

Základní kapitál

Seznam použitých tabulek a obrázků

Tabulka č. 1 Rozdělení účetních jednotek 32

Tabulka č. 2 Kritéria pro povinnost ověření účetní závěrky auditorem 33

Tabulka č. 3 Kritéria pro sestavení konsolidované účetní závěrky

pro rok 2015 33

Tabulka č. 4 Kritéria pro skupiny účetních jednotek od roku 2016 34

Tabulka č. 5 Částka k rozdělení zisku 51

Tabulka č. 6 Pravidla výpočtu zálohy na podíl na zisku 61

Tabulka č. 7 Struktura pasiv – zobrazení rozhodnutí o vyplacení zálohy 64

Tabulka č. 8 Minimální základní kapitál dle ZOK 97

Tabulka č. 9 Rekapitulace daňových dopadů při prodeji podílů 147

Obrázek č. 1 Rozdělení událostí po rozvahovém dni 41

Obrázek č. 2 Závěrečné fáze účetní závěrky 42

Obrázek č. 3 Druhy zpráv auditora 47

Obrázek č. 4 Rozdělení vlastního kapitálu 50

Obrázek č. 5 Testy pro rozdělení vlastního kapitálu 51

Obrázek č. 6 Směry judikatury týkající se výplaty zisků 52

Obrázek č. 7 Časová osa – sražení a odvod daně při výplatě podílu

na zisku 57

Obrázek č. 8 Časová osa – sražení a odvod daně bez výplaty podílu

na zisku 57

Obrázek č. 9 Princip metodiky srážkové daně 154

Předmluva

Již druhý rok žijeme v novém právním prostředí, postupně se učíme používat nové právní pojmy a v praxi zkoušíme nové možnosti, které rekodifikace přinesla. Novinky v právním prostředí se zobrazují do účetnictví obchodních korporací a mají specifické daňové souvislosti. Na základě zájmu odborné veřejnosti o tuto problematiku jsme pojali záměr zkusit sepsat některé účetní a daňové souvislosti zákona o obchodních korporacích do uceleného díla a ukázat na praktických účetních příkladech provázanost obchodního práva a účetnictví.

Co Vás tedy v knize čeká? Začneme od založení kapitálové společnosti, možnosti splácení peněžitých a nepeněžitých vkladů a základních účetních povinností. Budeme pokračovat zvyšováním a snižováním základního kapitálu. Každého jistě zaujme kapitola o rozdělování zisku, možnosti výplaty zálohy na podíl na zisku a jejího vypořádání. Podíváme se na možnosti akciové společnosti nabývat vlastní akcie, rozebereme vypořádací podíl pro odcházejícího společníka ze společnosti s ručením omezeným. Dvě kapitoly jsou věnovány pohledu společníků na situace, které se mohou dít v jejich společnosti nebo s jejich podíly.

Při schvalování účetní závěrky mohou společníci najít ve vlastním kapitálu položku s názvem Jiný výsledek hospodaření. Jak tato položka vzniká a proč je nutné její schválení a rozdělení valnou hromadou je náplní další kapitoly. Z účetních „vychytávek“ je samostatná kapitola věnována výkazu o změnách ve vlastním kapitálu, který bude od roku 2016 povinnou součástí účetní závěrky pro střední a velké společnosti.

Řada kapitol je věnována operacím, které ve společnostech nepatří mezi rutinní záležitosti a se kterými se účetní, daňoví poradci či auditoři setkávají spíše občas. V okamžiku, kdy jsou na pořadu dne, příslušný pracovník musí najít způsob jak tuto transakci účetně zobrazit a jaké daňové povinnosti na něj číhají. Pro tyto případy by mělo pomoci nahlédnutí do příslušné kapitoly naší knihy.

Kniha tak může podat pomocnou ruku pracovníkům účetních oddělení, ekonomům, daňovým poradcům, auditorům i studentům středních a vysokých škol, kteří se s touto problematikou setkávají.

Cílem knihy nebylo podat podrobné právní informace, ty jsou v knize popsány jen v míře nutné pro vysvětlení účetních a daňových souvislostí. Zde je na místě vyslovit omluvu za zjednodušení právních souvislostí a doporučení, aby při praktické přípravě některých transakcí čtenář sáhl po odborné konzultaci s právníkem.

Vážení čtenáři, přejeme vám, abyste v knize našli odpovědi na otázky, které budete v praxi řešit. Aktuální informace můžete získat také prostřednictvím článků a Newsletterů společnosti TPA Horwath, které naleznete na stránkách www.tpa-horwath.cz.

Ing. Jana Skálová, Ph.D., vedoucí autorského kolektivu

KAPITOLA 1

Právnické osoby

1.1 Obecné vymezení

Nový zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník (dále jen „NOZ“), obsahuje komplexní obecnou úpravu postavení právnických osob, která platí jak pro obchodní korporace upravené zákonem č. 90/2012 Sb., o obchodních korporacích (dále jen „ZOK“), tak pro ostatní, upravené přímo v NOZ.

Obchodní korporace jsou obchodní společnosti a družstva a jedná se o právnické osoby.

Právnická osoba je chápána jako organizovaný útvar, o kterém zákon stanoví, že má právní osobnost, nebo jehož právní osobnost zákon uzná. Dle § 15 NOZ právní osobnost znamená způsobilost mít v mezích právního řádu práva a povinnosti. Člověk (fyzická osoba) má právní osobnost od narození až do smrti. Právnická osoba má právní osobnost od svého vzniku do svého zániku. Právnická osoba může bez zřetele na předmět své činnosti mít práva a povinnosti, které se slučují s její právní povahou.

Obecnou úpravu právnických osob uvádí NOZ v ustanoveních § 120 až 209.

NOZ neobsahuje vymezení všech právnických osob co do jejich právních forem, v souladu se zavedenou odbornou terminologií rozlišuje tři základní typy právnických osob:

1) Korporace – jde o společenství osob (fyzických nebo právnických), které se sdružují za účelem dosažení určitého společného cíle. Korporace jsou upravené v ustanoveních § 210 až 302 NOZ a dále se dělí na obchodní korporace, spolky a ostatní typy (například společenství vlastníků jednotek). Obchodní korporace jsou blíže popsány v textu níže.

2) Fundace – jde o účelová sdružení majetku. Fundace jsou upravené v ustanoveních § 303 až 401 NOZ. Fundace se dělí na nadace a nadační fond. Nadace a nadační fondy, na rozdíl od korporací, nemají žádné členy. Jejich základ tvoří soubor majetku určený k nějakému konkrétnímu účelu a činnosti.

3) Ústavy – propojují v sobě znaky korporací i fundací. Ústavy jsou upraveny v ustanoveních § 402 až 418 NOZ. Ústavy opět nemají žádné členy, mají pouze zaměstnance. Statutárním orgánem je ředitel, který rozhoduje direktivně, jeho rozhodnutí podléhá kontrole správní rady. Členové správní rady jsou jmenováni zakladatelem ústavu.

Z hlediska fungování právnické osoby je důležité vymezení pravidel vnitřní organizace právnické osoby, především pak, kdo právnickou osobu zastupuje při jednání se třetími osobami. Základním dokumentem, který pravidla vnitřní organizace právnické osoby vymezí, jsou stanovy, společenská smlouva nebo zakladatelská listina.

Nové ustanovení o jednání za právnickou osobu je založeno na koncepci zastoupení. Opouští se dosavadní rozlišování, kdy právnická osoba jednala právně sama svým statutárním orgánem a oproti tomu, kdy zaměstnanci nebo zákonní zástupci jednají za právnickou osobu na základě zastoupení.

1.2 Obchodní korporace

Obchodními korporacemi jsou podle ZOK obchodní společnosti a družstva. Mezi obchodní společnosti řadíme osobní společnosti a kapitálové společnosti. Družstvy jsou družstva a evropská družstevní společnost (SCE).

Osobní společnosti

Osobními společnostmi jsou veřejná obchodní společnost a komanditní společnost. Mohou být založeny za podnikatelským účelem nebo za účelem správy vlastního majetku.

Veřejná obchodní společnost

Veřejná obchodní společnost je upravena v ZOK v ustanoveních § 95 až 117.

Založení veřejné obchodní společnosti vyžaduje alespoň dvě osoby, které budou za závazky společnosti ručit celým svým majetkem společně a nerozdílně. Společnost se zakládá společenskou smlouvou podepsanou všemi zakladateli. Na rozdíl od společnosti s ručením omezením a akciové společnosti nemusí mít společenská smlouva tohoto druhu společnosti formu notářského zápisu.

Statutárním orgánem společnosti jsou všichni společníci. Společenská smlouva může určit, že statutárním orgánem jsou jen někteří společníci.

Dle ustanovení § 112 ZOK se zisk a ztráta dělí mezi společníky rovným dílem. Toto pravidlo je však v praxi potlačeno zněním společenské smlouvy. Společníci se podílejí na zisku i na ztrátě stejným způsobem stanoveným společenskou smlouvou. Míra podílu na zisku může být odvozena od výše vkladů nebo od množství práce, kterou společník pro společnost vykonal v příslušeném účetním období. Veškerý zisk, který veřejná obchodní společnost vytvoří, musí být rozdělen mezi společníky, kteří si následně svou část zisku zahrnou jako svůj příjem do vlastních daňových přiznání. U společnosti jako takové se zisk v rozvaze nevykazuje ani nezdaňuje. Jedním z projevů osobní povahy veřejné obchodní společnosti je rovněž povinnost společníků nést její ztrátu. Způsob, jakým společníci veřejné obchodní společnosti ztrátu přijímají (podílejí se na ní) je zrcadlovým obrazem rozdělení zisku. Společnosti vzniká pohledávka za společníky ve výši ztráty. Jinak řečeno, hospodářský výsledek veřejné obchodní společnosti, lhostejno zda kladný či záporný, je z hlediska účetního i daňového přenášen na společníky[1].

Převod podílu společníka ve veřejné obchodní společnosti ZOK zakazuje.

Komanditní společnost

Komanditní společnost je upravena v ZOK v ustanoveních § 118 až 131.

Komanditní společnost je společnost, v níž jeden nebo více společníků ručí za závazky společnosti do výše svého nesplaceného vkladu zapsaného v obchodním rejstříku (komanditisté) a jeden nebo více společníků celým svým majetkem (komplementáři). Komanditní společnost představuje zvláštní druh obchodní korporace, která v sobě spojuje prvky veřejné obchodní společnosti a společnosti s ručením omezeným.

Komanditní společnost je založena uzavřením společenské smlouvy. Jelikož zákon vyžaduje účast nejméně dvou osob ve společnosti (komanditisty a komplementáře), nepřichází v úvahu založení společnosti jediným zakladatelem. Společenská smlouva musí kromě obecných náležitostí obsahovat i určení, kteří ze společníků jsou komanditisté a kteří komplementáři. Společně s tím musí i určit výši vkladu každého komanditisty. Komplementáři nemusejí vkládat do základního kapitálu žádné vklady, nicméně společenská smlouva jim tuto povinnost může stanovit. Výše vkladů a rozsah jejich splácení se ale v těchto případech nezapisuje do obchodního rejstříku. Statutárním orgánem společnosti jsou všichni komplementáři. Společenská smlouva může určit, že statutárním orgánem je jenom některý z komplementářů.

Zisk a ztráta se dělí mezi společnost a komplementáře na polovinu, nestanoví-li společenská smlouva jinak. Komplementáři si část zisku a ztráty rozdělí rovným dílem. Zisk, který připadl na společnost, se rozdělí mezi komanditisty v poměru jejich podílů. Ztrátu komanditisté nenesou.

Pokud společenská smlouva určí, že komanditisté ručí za dluhy společnosti do výše určené částky, uvede se tato částka ve společenské smlouvě. Nelze sjednat nižší komanditní sumu, než kolik činí vklad komanditisty.

Kapitálové společnosti

Mezi kapitálové společnosti řadíme společnost s ručením omezeným, akciovou společnost, evropskou společnost (SE) a evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS).

Společnost s ručením omezeným

Společnost s ručením omezeným je upravena v ZOK v ustanoveních § 132 až 242.

Společnost s ručením omezeným je společnost, jejíž základní kapitál je tvořen vklady společníků a jejíž společníci ručí za závazky společnosti společně a nerozdílně do výše, v jaké nesplnili vkladové povinnosti podle stavu zapsaného v obchodním rejstříku v době, kdy byli věřitelem vyzváni k plnění. Společnost může založit jeden a více společníků. Počet společníků není omezen. Společnost s jedním společníkem nemůže být jediným zakladatelem nebo jediným společníkem v jiné společnosti s ručením omezeným.

Statutárním orgánem společnosti je jeden nebo více jednatelů. Jednatel zajišťuje řádné vedení předepsané evidence a účetnictví, vedení seznamu společníků a na žádost informuje společníky o věcech společnosti. Společníci vykonávají své právo podílet se na řízení společnosti na valné hromadě nebo mimo ni. Valná hromada společníků je nejvyšším orgánem společnosti. Dalším orgánem společnosti s ručením omezeným je dozorčí rada, která, neurčí-li společenská smlouva jinak, dle § 201 ZOK dohlíží na činnost jednatelů, nahlíží do obchodních a účetních knih, jiných dokladů a účetních závěrek a kontroluje tam obsažené údaje a podává jednou ročně zprávu o své činnosti valné hromadě.

Základní kapitál činí minimálně jedna koruna. Vklad společníka musí činit tedy minimálně také jednu korunu. Společenská smlouva může připustit vznik různých druhů podílů. Podíl může být také představován kmenovým listem. Je-li podle společenské smlouvy dovolen vznik více podílů pro jednoho společníka, může společnost vydat kmenový list pro každý podíl. Kmenový list lze vydat pouze k podílu, jehož převoditelnost není omezena nebo podmíněna. Kmenovým listem se zabývá ZOK v ustanoveních § 137, 138 a 152.

Před zápisem do obchodního rejstříku musí být splacen celý nepeněžní vklad, vkladové ážio a 30 % peněžitého vkladu. U společnosti s jediným společníkem musí být základní kapitál splacen v celé výši před zápisem do obchodního rejstříku. Každý společník ručí za závazky společnosti jen do výše svého nesplaceného vkladu na základní kapitál. Nejvyšším orgánem společnosti je valná hromada a statutárním orgánem jednatelé společnosti.

Akciová společnost

Hlava V. ZOK, která je rozdělena na 7 dílů, se v ustanoveních § 243 až 551 zabývá akciovou společností, a to od obecné úpravy akciové společnosti od jejího založení až po likvidaci.

Akciová společnost je společnost, jejíž základní kapitál je rozvržen do určitého počtu akcií. Nákupem akcie se každý může stát podílníkem akciové společnosti čili akcionářem, čímž získává část celkové hodnoty společnosti, právo na dividendy a hlas na valné hromadě společnosti. Výše základního kapitálu akciové společnosti je alespoň 2 000 000 Kč nebo 80 000 Eur.

Akcií se rozumí dle ustanovení § 256 ZOK cenný papír, s nímž jsou spojena práva akcionáře jako společníka akciové společnosti podílet se na jejím řízení, na jejím zisku a na likvidačním zůstatku při jejím zániku. Akcie mohou být vydány ve dvojí podobě – listinné a zaknihované. Akcie musí vždy obsahovat mimo jiné i svou jmenovitou hodnotu.

Jako jeden ze základních definičních znaků akciové společnosti je skutečnost, že základní kapitál je rozvržen na určitý počet akcií. Základní kapitál je souhrnem všech vkladů akcionářů. Vklad akcionáře je označován jako jmenovitá nebo účetní hodnota akcie. Souhrn jmenovitých nebo účetních hodnot akcií tak tvoří celý základní kapitál. Účetní hodnotu mají akcie kusové (§ 257 ZOK), ta je pro všechny akcie stejná. Jmenovité hodnoty jednotlivých akcií se mohou lišit (§ 261 ZOK). Účetní nebo jmenovitá hodnota akcie slouží jako povinné minimum pro výši emisního kursu.

Emisním kursem se rozumí částka, za níž společnost vydává akcie. Tvoří ho účetní či jmenovitá hodnota plus emisní ážio. Za emisní ážio se dále považuje rozdíl  mezi  hodnotou  nepeněžitého  vkladu a jmenovitou hodnotou akcií, které mají  být vydány akcionáři jako protiplnění, pokud  stanovy, zakladatelská smlouva nebo zakladatelská  listina anebo usnesení valné hromady neurčují, že  tento rozdíl  nebo jeho  část je  společnost povinna  vyplatit upisovateli, anebo že jde o tvorbu rezervního fondu. Určení výše emisního kursu, způsob a lhůty pro splacení emisního kursu a určení, jakým vkladem bude emisní kurs splacen, tvoří podstatnou část zakladatelské smlouvy, resp. zakladatelské listiny akciové společnosti.

Emisní kurs akcie nebo způsob jeho určení musí být pro všechny upisovatele při založení nebo při zvyšování základního kapitálu stejný, a to s výjimkou emisního kursu při upisování akcií na zvýšení základního kapitálu akciové společnosti s využitím přednostního práva.

1.3 Účetní povinnosti právnických osob

Podle zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „ZÚč“), je každá právnická osoba zapsaná v obchodním rejstříku účetní jednotkou. Účetní jednotka je povinna vést účetnictví ode dne vzniku společnosti až do dne ukončení činnosti na území České republiky. Účetní jednotky účtují o stavu a pohybu majetku a jiných aktiv, závazků včetně dluhů a jiných pasiv, dále o nákladech a výnosech a o výsledku hospodaření.

Účetní jednotky účtují podvojnými zápisy o skutečnostech, které jsou předmětem účetnictví, do období, s nímž tyto skutečnosti časově a věcně souvisí (dále jen „účetní období“). Není-li možno tuto zásadu dodržet, mohou účtovat i v účetním období, v němž zjistily uvedené skutečnosti.

Účetním obdobím je nepřetržitě po sobě jdoucích dvanáct měsíců. Účetní období se buď shoduje s kalendářním rokem, nebo je hospodářským rokem. Hospodářským rokem je účetní období, které může začínat pouze prvním dnem jiného měsíce, než je leden. Účetní období bezprostředně předcházející změně účetního období může být kratší nebo i delší než uvedených dvanáct měsíců.

Účetní jednotky jsou povinny vést jedno účetnictví za účetní jednotku jako celek tak, aby účetní závěrka sestavená na jeho základě podávala věrný a poctivý obraz předmětu účetnictví a finanční situace účetní jednotky.

1 Judikát Nejvyššího soudu sp. zn. 28 Cdo 1940/2012 ze dne 22. listopadu 2012.

KAPITOLA 2

Vznik kapitálové společnosti

Až na výjimky právnické osoby vznikají dnem zápisu do veřejného rejstříku a zanikají dnem výmazu z tohoto rejstříku. Jejich vzniku předchází tzv. ustavení právnické osoby.

Právnickou osobu lze ustavit:

– zakladatelským právním jednáním,

– zákonem,

– rozhodnutím orgánu veřejné moci,

– jiným způsobem stanoveným právním předpisem.

Obchodní společnosti a družstva vznikají tedy dvěma kroky. Nejdříve dochází k ustavení neboli založení společnosti. Samotné založení však neznamená založení její právní existence, proto následuje druhý krok, tj. vznik. Společnost vzniká ke dni jejího zápisu do veřejného seznamu. V období mezi založením a vznikem obchodní společnost nemá právní subjektivitu (nemůže nabývat práva a povinnosti, a to ani vlastním jednáním, ani jednáním jiných osob) a neexistují ani její orgány. Společníci společnosti jsou v postavení zakladatelů.

Založení a vznik obchodních společností a družstev je v zásadě složitý proces na sebe navazujících právních a souvisejících úkonů a je obvyklé, že zakladatelé tuto činnost svěřují do rukou právních poradců, kteří připraví veškeré nutné dokumenty, řídí celý proces založení a vzniku obchodní společnosti či družstva a komunikují s příslušnými soudy a úřady.

2.1 Založení a vznik společnosti

Obchodní společnosti se v případě, že ZOK nestanoví jinak (jinak je to u akciové společnosti), a v případě, že jsou zakládány více než jednou osobou, zakládají společenskou smlouvou podepsanou všemi zakladateli. Nezbytnou podmínkou je, aby podpisy zakladatelů byly úředně ověřeny, nevyžaduje-li ZOK, že společenská smlouva musí mít formu notářského zápisu.

V případě, že je společnost zakládána jediným zakladatelem (zákon tuto možnost připouští u společnosti s ručením omezením a u akciové společnosti v případě, že jediný akcionář je právnickou osobou), je společenská smlouva nahrazena zakladatelskou listinou nebo smlouvou, která musí obsahovat stejné náležitosti jako společenská smlouva (viz níže).

Jestliže se jedná o společenskou smlouvu nebo zakladatelskou listinu společnosti s ručením omezeným a zakladatelskou smlouvu akciové společnosti, musí mít tyto dokumenty formu notářského zápisu.

Notářský zápis musí obsahovat:

– Místo, den, měsíc a rok úkonu.

– Jméno a příjmení notáře a jeho sídlo.

– Jméno, příjmení, bydliště, datum narození účastníků a jejich zástupců.

– Prohlášení účastníků o tom, že jsou způsobilí k právním úkonům.

– Údaj, jakým způsobem byla ověřena totožnost účastníků.

– Obsah úkonu.

– Údaj o tom, že byl zápis po přečtení účastníky schválen.

– Podpisy účastníků nebo jejich zástupců.

– Otisk úředního razítka notáře a jeho podpis.

Společenská smlouva obsahuje zejména:

– Firmu společnosti.

– Předmět podnikání nebo činnost společnosti.

– Určení společníků uvedením jména a bydliště nebo sídla.

– Určení druhů podílů každého společníka a práv a povinností s nimi spojených, dovoluje-li společenská smlouva vznik různých druhů podílů.

– Výši vkladu nebo vkladů připadajících na podíl nebo podíly.

– Výši základního kapitálu.

– Počet jednatelů a způsob jejich jednání za společnost.

Jak je popsáno výše, vznik společnosti nastává dnem zápisu do obchodního rejstříku. Návrh na zápis společnosti do obchodního rejstříku by měl být podán ve lhůtě 6 měsíců od založení společnosti, neboť posléze nastávají dle § 9 odst. 1 ZOK účinky odstoupení od smlouvy. Lhůtu lze nicméně modifikovat ve společenské smlouvě v souladu se zásadou liberalizace soukromého práva.

Pro zápis do obchodního rejstříku se nabízejí dvě možnosti. Kromě dosud standardního procesu, během něhož si zápis do rejstříku vyřídí osoba sama (potažmo prostřednictvím zástupce) podáním návrhu na zápis místně příslušnému soudu, nyní existuje cesta tzv. přímých zápisů prováděných notářem. Jde nepochybně o flexibilnější variantu klasického rejstříkového procesu, při níž odpadá někdy zdlouhavé zasílání výzev rejstříkového soudu.

2.2 Vklady společníků, základní kapitál

Rozhodující pro vznik kapitálové společnosti je vytvoření základního kapitálu, který je peněžním vyjádřením souhrnu peněžitých a nepeněžitých vkladů všech společníků do obchodní korporace. Smysl základního kapitálu spočívá v zajištění ochrany věřitelů společnosti.

Právní úprava vkladu do obchodní korporace doznala nové formulace, kdy se vkladem rozumí peněžní vyjádření hodnoty předmětu vkladu do základního kapitálu obchodní korporace. V souvislosti s akciovou společností se pak nehovoří o vkladu, ale o jmenovité nebo účetní hodnotě akcie.

Vklad do základního kapitálu obchodní korporace může být:

a) v peněžité formě, nebo

b) v nepeněžité formě (ve formě věci ocenitelné penězi).

Nově je v ZOK pro společníky zakotveno omezení, že po dobu trvání obchodní korporace, ani po jejím zrušení nemá společník právo na vrácení předmětu vkladu. Zároveň nelze také sjednat ani úroky z předmětu vkladu.

Peněžité vklady bude i nadále zakladatel povinen splatit na zvláštní účet vedený u banky nebo úvěrového či spořitelního družstva. Dokud společnost nevznikne, nebude zakladatelům umožněno s těmito prostředky nakládat.

Nepeněžitý vklad pak musí být do kapitálové společnosti vnesen již před vznikem společnosti. Správu vkladů má před vznikem obchodní korporace na starosti správce vkladu. Je-li do obchodní korporace vkládán závod (případně jeho část), je pak vnesen až účinností smlouvy o vkladu. Pro vklad ve formě pohledávky nastává okamžik vnesení účinností smlouvy o vkladu pohledávky. Po splnění vkladové povinnosti vydá o tomto správce vkladu písemné prohlášení, které bude přiloženo k návrhu na zápis do obchodního rejstříku.

Zásadní novinkou, kterou zavádí ZOK, je snížení vkladové povinnosti zakladatelů společnosti s ručením omezeným z 200 000 Kč na minimálně 1 Kč (nestanoví-li společenská smlouva jinak). Nová právní úprava sice snížila výši základního kapitálu na pouhou 1 Kč, na ochranu věřitelů však nezapomněla a zaštiťuje ji ustanoveními o správě majetku nebo o testu insolvence, kdy se společnosti zakazuje poskytovat určitá plnění v případě, že by si tím způsobila úpadek (viz ustanovení § 40 ZOK).  ZOK také posílil odpovědnost jednatelů. O těchto tématech viz další kapitoly knihy.

U společnosti s ručením omezeným je nově přípustná vícečetnost vkladů. ZOK v ustanoveních § 135 a 136 připouští vznik různých druhů podílů. Všechna základní práva a povinnosti jsou vyjádřena základním podílem a jeden druh tvoří podíly vyjadřující totožná práva a povinnosti. Společník může vlastnit více podílů i více různých druhů podílů.

ZOK zavádí u společnosti s ručením omezeným možnost vydat k podílu společníka kmenový list. Kmenový list popsaný v § 137 a násl. ZOK je cenný papír na řad, který nelze vydat jako zaknihovaný cenný papír.

Minimální výše základního kapitálu pro akciové společnosti činí 2 000 000 Kč nebo 80 000 Eur (vede-li společnost účetnictví v měně Eur). U akciové společnosti je stanovena minimální výše základního kapitálu, nikoliv vkladu. Nejnižší možný vklad musí být tedy takový, aby součet všech vkladů naplnil požadavek na minimální výši základního kapitálu.

2.3 Splacení vkladů před vznikem s. r. o.

Zákon stanovuje minimální rozsah splacení vkladů před zápisem společnosti do obchodního rejstříku. Před podáním návrhu na zápis nové společnosti s ručením omezeným do obchodního rejstříku musí být splaceno na každý peněžitý vklad nejméně jeho 30 % a celé vkladové ážio. Dále musí být splaceny (vneseny) všechny nepeněžité vklady. Společenská smlouva může založit povinnost splatit vklady před zápisem do obchodního rejstříku ve větším rozsahu.

Vkladová povinnost musí být splněna ve lhůtě určené společenskou smlouvou, nejpozději do pěti let ode dne vzniku společnosti nebo od převzetí vkladové povinnosti za trvání společnosti.

2.4 Splacení vkladů před vznikem a. s.

Založení akciové společnosti je účinné, je-li každým zakladatelem splaceno alespoň 30 % jmenovité nebo účetní hodnoty upsaných akcií a případné emisní ážio na účet banky a v době určené ve stanovách, nejpozději do okamžiku podání návrhu na zápis společnosti do obchodního rejstříku.

Vkladovou povinnost lze splnit také vnesením nepeněžitého vkladu. Jeho cena je určena na základě posudku zpracovaného znalcem.

Konec ukázky

Table of Contents

Seznam zkratek a použitých právních předpisů

Seznam použitých tabulek a obrázků

Předmluva

KAPITOLA 1 - Právnické osoby

1.1 Obecné vymezení

1.2 Obchodní korporace

1.3 Účetní povinnosti právnických osob

KAPITOLA 2 - Vznik kapitálové společnosti

2.1 Založení a vznik společnosti

2.2 Vklady společníků, základní kapitál

2.3 Splacení vkladů před vznikem s. r. o.

2.4 Splacení vkladů před vznikem a. s.

2.5 Zahajovací rozvaha

2.6 Nepeněžité vklady a jejich ocenění

2.7 Daňové souvislosti nabytých aktiv

2.8 Odložená daň v souvislosti s nepeněžitými vklady

2.9 Souhrnný příklad vzniku obchodní korporace

KAPITOLA 3 - Účetní závěrka obchodních korporací

KAPITOLA 4 - Rozdělení zisku

KAPITOLA 5 - Zálohy na podíly na zisku

KAPITOLA 6 - Příplatky do ostatních kapitálových fondů

KAPITOLA 7 - Rozhodování valné hromady o jiném výsledku hospodaření

KAPITOLA 8 - Zvýšení základního kapitálu

KAPITOLA 9 - Snížení základního kapitálu

KAPITOLA 10 - Vlastní akcie

KAPITOLA 11 - Vypořádací podíl u s. r. o.

KAPITOLA 12 - Zveřejňování informací o vlastním kapitálu společnosti

KAPITOLA 13 - Pohled společníka na účast v obchodní korporaci

KAPITOLA 14 - Daňové souvislosti podílu u fyzické osoby