BOZP v kostce (ukázka)
Date: 2016-09-05 19:29:51+00:00
Publisher: Wolters Kluwer

BEZPEČNOST A OCHRANA ZDRAVÍ

PŘI PRÁCI V KOSTCE NEBOLI

O ČEM JE SOUČASNÁ BOZP

Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v kostce (ukázka)

NEBOLI O ČEM JE SOUČASNÁ BOZP

Tomáš Neugebauer

2. aktualizované a rozšířené vydání

Vzor citace: NEUGEBAUER, T. Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v kostce neboli o čem je současná BOZP, 2. vydání. Praha: Wolters Kluwer, 2016, 380 s.

Právní stav publikace je k 1. květnu 2016 (plánované změny po tomto datu jsou avizovány).

© Tomáš Neugebauer, 2010, 2016

Kresby: Alice Neugebauerová, 2009, 2014 (www.neugebauerova.cz)

ISBN 978-80-7552-106-4 (brož.)

ISBN 978-80-7552-107-1 BOZP (e-pub)

Znalost základních povinností vyplývajících z právních a ostatních předpisů a požadavků zaměstnavatele k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci je nedílnou a trvalou součástí kvalifikačních předpokladů zaměstnance.

§ 106 odst. 4 zákoníku práce

Příklady z praxe:

1. příklad

Za smrt traktoristy, ve věku 35 let, jenž se udusil pod osmi tunami chlévské mrvy, kterou na sebe spustil z valníku, se před soudem zodpovídal zaměstnanec zemědělské společnosti, který zde měl na starosti mechanizaci. Policií byl obviněn z trestného činu ublížení na zdraví s následkem smrti, protože řidiče řádně neproškolil.

Podle sdělení Policie ČR nejenže řádně neproškolil podle platných zákonů, ale též nezajistil seznámení s návodem k obsluze traktoru a nezajistil lékařské prohlídky k ověření zdravotní způsobilosti zaměstnanců. Dále neprokázal poskytnutí dostatečných informací o výsledcích hodnocení rizik a o opatřeních na ochranu před jejich působením. A ani neseznámil zaměstnance s provozním bezpečnostním předpisem, kterým se stanoví pracovní a technologické postupy pro běžné provozování dopravy. V důsledku uvedených porušení předpisů tak značnou měrou přispěl k vzniku smrtelného pracovního úrazu.

2. příklad

Na dva roky podmíněně, s odložením na zkušební dobu tří let, byla za trestný čin ublížení na zdraví odsouzena primářka Gynekologicko-porodnického oddělení za to, že na operačním sále nechala v používání předtím deset let nepoužívaný přístroj (lacino nakoupený ze skladu Státních hmotných rezerv), napomáhající stavět krvácení, a to i přesto, že po jeho instalaci na pracovišti nebyl technický stav přístroje prověřen specializovanou firmou a nebyla u něj provedena revize. Též k jeho používání nebyl proškolen personál. Odvolací senát rozsudek potvrdil.

V důsledku skryté vady zdravotní přístroj způsobil po provedených gynekologických operacích pěti ženám ochrnutí nohou. Soud došel k názoru, že hlavní odpovědnost nese primářka, neboť byla vedoucím zaměstnancem pracoviště, tedy osobou odpovědnou za zajištění BOZP, do které zajištění bezpečnosti technických zařízení bezesporu patří (BOZP musí být zajištěna ve vztahu ke všem osobám, které se s vědomím zaměstnavatele zdržují na jeho pracovištích – viz § 101 odst. 5 zákoníku práce).

Odpovědný není ten, kdo přístroj zakoupil, ani technické oddělení, které zajišťuje (objednává) provedení revizí, a ani revizní technik, ale vedoucí zaměstnanec. Zřetel nemůže být brán ani na to, že lékař nemůže být odpovědný za funkčnost zdravotnické techniky, jak tvrdila obhajoba, ani na to, že na sále vše připravují instrumentářky. Paní primářka byla shledána odpovědnou za to, že nechala v provozu přístroj, o kterém nevěděla, zda není nebezpečný. Prakticky za svou neznalost výsledků stanovených kontrol a revizí, které vyplývají z právních a ostatních předpisů k zajištění BOZP.

ÚVOD

Publikace „Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v kostce neboli o čem je současná BOZP“ je, co se týče komplexnosti popisu BOZP, na našem trhu zcela ojedinělá. Jedná se o velmi zajímavou a zároveň i poučnou publikaci, neboť BOZP ukazuje ve své rozmanitosti a rozměrnosti, podtrhuje její systémový přístup a zdůrazňuje její současné (evropské, tzn. systémové) pojetí, které je v České republice uplatňováno od 1. ledna 2001.

V publikaci jsou uvedeny jen nejzákladnější a nejpodstatnější právní a ostatní předpisy k zajištění BOZP (zahrnují i české technické normy), neboť jejich kompletní seznam by vydal na samostatnou publikaci. Navíc je zařazen návod, jak s právními a technickými předpisy a českými technickými normami pracovat a co je důležité vědět při jejich studiu a aplikaci v praxi (viz příloha č. 1).

Z publikace se nedozvíte vše o BOZP, neboť to není v jejím rozsahu možné. Dozvíte se však všechny základní podstatné informace a získáte návod, kde, případně jak zjistit podrobnější nebo speciální informace. Naleznete zde i informace, jak zajistit BOZP v mikrofirmách (ve firmách do devíti zaměstnanců) – viz příloha č. 2.

Seznámíte se s rozdílem systémového pojetí BOZP oproti dřívějšímu technickému. Tato změna si vyžádala větší nárůst administrativy a odpovědnosti vedoucích zaměstnanců. Někým je chápána jako odklon od praxe k pouhému teoretizování, které odvádí od skutečných problémů a především od zajištění ochrany zdraví zaměstnanců. Opak je však pravdou, neboť primární zájem zaměstnavatele o kvalitní lidské zdroje pro svou činnost ve svém důsledku zajistí ochranu zdraví zaměstnanců. Nutné je však přiznat, že současné pojetí má své nedostatky, například neexistenci oficiální metodiky vyhledání a vyhodnocení rizik při práci. I o těchto nedostatcích se zde dozvíte.

Opomenuta není ani problematika systémů managementu BOZP, včetně vztahu k zajištění BOZP na pracovišti. V knize naleznete i informace vztahující se k řízení firem, společností a institucí, neboť BOZP je jeho nedílnou součástí. Problematika jejich řízení je pro BOZP velmi důležitá, protože úroveň zajištění BOZP nemůže být vyšší než úroveň řízení. Jedna z kapitol je věnována vlivu firemní kultury na úroveň BOZP ve firmě nebo společnosti. V neposlední řadě se můžete seznámit se způsoby sledování vývoje pracovní úrazovosti u zaměstnavatele (statistika pracovní úrazovosti).

Poznatky získané z publikace budou přínosem i pro odborníky v oblasti BOZP s mnohaletou praxí, neboť jsou v ní zapracovány nejnovější změny a na očekávané je upozorněno. BOZP totiž vyžaduje celoživotní vzdělávání, neboť se jedná o velmi a často se měnící oblast. Obecně se uvádí, že získané informace v současné době ztrácejí svou hodnotu přibližně po sedmi letech (pokud si osoba nedoplňuje kvalifikaci po dobu delší než sedm let, stává se prakticky nekvalifikovanou pracovní silou, i když v dané oblasti vystudovala například vysokou školu; v některých oblastech je lhůta výrazně kratší – například vývoj v oblasti ICT: pouhé dva roky). V BOZP bude tato lhůta jistě kratší, což mimo jiné potvrzuje nutnost absolvování přezkoušení odborné způsobilosti po pěti letech.

Publikace bude neocenitelnou pomůckou i pro osoby, které zvažují v BOZP podnikat, nebo se stát odborně způsobilou osobou k zajišťování úkolů v prevenci rizik, či BOZP studovat (viz příloha č. 3). Cenné informace v ní naleznou i ti, kteří si jako téma své diplomové práce zvolili některou z oblastí BOZP. Je tedy možné uvést, že publikace bude vhodná pro každého, kdo se nějakým způsobem zabývá oblastmi BOZP, PO, firemní ekologie nebo krizového managementu. Navíc publikace přináší i informace o připravovaných změnách právních předpisů a českých technických norem.

Publikace je zpracována k datu 1. května 2016.

Z důvodu mnohdy přílišného rozsahu nejsou v textu u názvů právních předpisů většinou uváděny jejich novely. Vždy je míněno znění účinné ke dni zpracování publikace. Ze stejného důvodu většinou nejsou uvedeny jejich celé názvy. Ty obsahuje kapitola 29 Přehled nejen právních a ostatních předpisů k zajištění BOZP.

1 TERMINOLOGIE

Bezpečnost a ochrana zdraví při práci (zkráceně BOZP)

– soubor opatření (technických, organizačních, výchovných), která při správné aplikaci nebo realizaci vytvoří podmínky k tomu, aby se pravděpodobnost ohrožení nebo poškození lidského zdraví snížila na minimum

– mezivědní obor zabývající se nalézáním a uplatňováním metod a prostředků, jejichž cílem je zajistit, aby člověk v pracovním procesu nebyl ohrožován fyzicky ani mentálně

Bezpečnost technických zařízení (zkráceně BTZ) – stav technických zařízení, který poskytuje vysokou míru jistoty, že při dodržení požadavků na jejich funkčnost a obsluhu a bez působení nepředpokládatelných vnějších rušivých vlivů nedojde k poruše zařízení, resp. k vzniku situace, při které by mohly být ohroženy osoby nebo hospodářské hodnoty

Česká technická norma – dokument schválený pověřenou právnickou osobou a označený písmenným označením ČSN, jehož vydání bylo oznámeno ve věstníku Úřadu pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví

Ergonomie – mezioborová disciplína, jejímž cílem je dosáhnout přizpůsobení pracovních podmínek výkonnostním možnostem člověka; jejím předmětem je studium vztahů mezi člověkem, pracovním prostředkem a pracovním prostředím a aplikace poznatků tohoto studia uplatněním limitů výkonnosti člověka při projektování, konstruování strojů a technických zařízení, při inovačních a racionalizačních záměrech, při plánování technického rozvoje apod.

Expozice – vystavení organismu působení faktorů prostředí (například hluku, vibracím, prachu, záření) nebo účinkům látky; v úvahu se bere objektivně zjištěná (změřená) hodnota zátěže faktory pracovního prostředí a doba, po kterou je v práci člověk této zátěži vystaven

Firemní kultura – soustava sdíleného přesvědčení, postojů, domněnek, norem a hodnot existujících v konkrétní firmě (společnosti, instituci)

Mikrofirma – firma s maximálně devíti zaměstnanci a s ročním obratem nepřevyšujícím 2 000 000 EUR

Míra rizika – matematické nebo slovní vyjádření kombinace četnosti nebo pravděpodobnosti výskytu specifikované nebezpečné události a jejích následků

Mycí, čisticí a dezinfekční prostředky – prostředky sloužící k očistě těla a prostředky s ní související (například ručník) a prostředky k dezinfekci osob vykonávajících pracovní činnost spojenou s ohrožením infekční nemocí

Nemoc z povolání – nemoci uvedené v nařízení vlády č. 290/1995 Sb.

Ohrožení nemocí z povolání – takové změny zdravotního stavu, jež vznikly při výkonu práce nepříznivým působením podmínek, za nichž vznikají nemoci z povolání, avšak nedosahují takového stupně poškození zdravotního stavu, který lze posoudit jako nemoc z povolání, a další výkon práce za stejných podmínek by vedl ke vzniku nemoci z povolání

Ochrana práce – bezpečnost práce, ochrana zdraví při práci a sociální ochrana při práci, včetně sociální pohody (jedná se o širší termín, než je BOZP)

Ochranné nápoje – zdravotně nezávadné nápoje sloužící k doplnění ztráty tekutin a minerálních látek (ochraně před zátěží teplem), nebo k ochraně před zátěží chladem, které obsahují maximálně 6,5 hmotnostního procenta cukru a maximálně 1 hmotnostní procento alkoholu (pro mladistvé zaměstnance nesmí alkohol obsahovat); mohou obsahovat i látky zvyšující odolnost organismu

Osobní ochranné pracovní prostředky (zkráceně OOPP) – ochranné prostředky, které musí chránit zaměstnance před riziky, nesmí ohrožovat jejich zdraví, nesmí bránit při výkonu práce a musí splňovat požadavky stanovené nařízením vlády č. 21/2003 Sb., nejsou jimi běžné pracovní oděvy a obuv, které nejsou určeny k ochraně zdraví zaměstnanců před riziky a které nepodléhají při práci mimořádnému opotřebení nebo znečištění, výstroj a vybavení záchranných sborů a služeb, speciální ochranné prostředky používané v armádě, bezpečnostních nebo pořádkových silách, výstroj a vybavení používané při provozu na pozemních komunikacích, sportovní výstroj a vybavení, ochranné prostředky pro sebeobranu a prostředky pro zjišťování a signalizaci rizik a škodlivin na pracovišti

Požár – každé nežádoucí hoření, při kterém došlo k usmrcení nebo zranění osob nebo zvířat, ke škodám na materiálních hodnotách nebo životním prostředí, a nežádoucí hoření, při kterém byly osoby, zvířata, materiální hodnoty nebo životní prostředí bezprostředně ohroženy

Požární nebezpečí – pravděpodobnost vzniku požáru nebo výbuchu s následkem požáru

Pracoviště – jakékoliv místo v prostorách, kde se pracuje a zaměstnanci mají k němu během práce přístup, včetně přístupových a únikových cest

Pracovní úraz – poškození zdraví nebo smrt zaměstnance, došlo-li k nim nezávisle na jeho vůli krátkodobým, náhlým a násilným působením zevních vlivů při plnění pracovních úkolů nebo v přímé souvislosti s ním; jako pracovní úraz se posuzuje též úraz, který zaměstnanec utrpěl pro plnění pracovních úkolů

Prevence rizik – opatření vyplývající z právních a ostatních předpisů k zajištění BOZP a z opatření zaměstnavatele, která mají za cíl předcházet rizikům, odstraňovat je nebo minimalizovat působení neodstranitelných rizik (= zajištění BOZP)

Přijatelná míra rizika – míra rizika, která je pro zaměstnavatele akceptovatelná

Riziko – kombinace četnosti nebo pravděpodobnosti výskytu specifikované nebezpečné události a jejího nejhoršího následku

Rizikový faktor pracovních podmínek – jedná se zejména o faktory fyzikální, chemické, o biologické činitele, prach, fyzickou zátěž, psychickou a zrakovou zátěž a o nepříznivé mikroklimatické podmínky

Řízení

– ovlivňování chování podřízených zaměstnanců

–  uvědomělá činnost vedoucího zaměstnance, která má vést k efektivnímu využití možností, zdrojů a prostředků k předem vytýčeným cílům pomocí pracovního kolektivu

Skoronehoda – nežádoucí událost, při které nedošlo k poškození; například zakopnutí na schodech, které bylo vyrovnáno a díky tomu nedošlo k úrazu

Technický předpis – právní předpis obsahující technické požadavky na výrobky nebo pravidla pro služby či upravující povinnosti při uvádění výrobku na trh, případně do provozu nebo při jeho používání

Vedoucí zaměstnanci – zaměstnanci, kteří jsou na jednotlivých stupních řízení zaměstnavatele oprávněni stanovit a ukládat podřízeným zaměstnancům pracovní úkoly, organizovat, řídit a kontrolovat jejich práci a dávat jim k tomu účelu závazné pokyny

Vyhrazená technická zařízení (zkráceně VTZ) – zařízení se zvýšenou mírou ohrožení zdraví a bezpečnosti osob a majetku, která podléhají dozoru podle zákona č. 174/1968 Sb., o státním odborném dozoru nad bezpečností práce, ve znění pozdějších předpisů. Jsou to technická zařízení tlaková, zdvihací, elektrická a plynová, stanovená v jednotlivých prováděcích vyhláškách.

Zaměstnavatel – právnická nebo fyzická osoba, která zaměstnává fyzickou osobu v pracovněprávním vztahu (tedy nikoliv pokud „zaměstnává“ jen OSVČ)

Zisk – výnos z fungování využití kapitálu

Zdraví – stav fyzické, psychické, sociální a estetické pohody člověka

Zdroj rizika – nebezpečná vlastnost nebezpečného činitele, tedy stroje, zařízení, látky, pracovní činnosti, zvířete, člověka atd.

2 CO JE BEZPEČNOST A OCHRANA ZDRAVÍ PŘI PRÁCI

Obecně platí, že pracovní prostředí a výkon pracovních činností je vždy rizikovější než prostředí občanské. To se týká všech pracovišť, včetně někdy z hlediska bezpečnosti práce opomíjených administrativních pracovišť. Neexistuje totiž bezpečné pracoviště, ani bezpečná práce. Vždy jen pouze méně či více nebezpečné pracoviště, resp. práce. Proto existují pravidla a opatření, která chrání před negativními důsledky života v pracovním prostředí – před snížením pracovní pohody (včetně z důvodu narušení sociální pohody), pracovním úrazem, ohrožením nemocí z povolání, nemocí z povolání. Jejich souboru se říká bezpečnost a ochrana zdraví při práci, zkráceně BOZP.

Oblast BOZP je velice široký mezivědní obor, jehož cílem je vytvářet systémy pravidel, které chrání zaměstnance, případně žáky nebo studenty na odborné praxi a též i osoby samostatně výdělečně činné (pracující na živnostenský list) nebo zaměstnavatele, kteří jsou fyzickými osobami a sami též pracují (například praktický lékař, notář), před negativními důsledky života v pracovním procesu. Současné pojetí BOZP usiluje o omezení všech negativních aspektů souvisejících s prací, včetně stresu, šikany, obtěžování, nerovného zacházení na pracovišti atd. (tzv. ochrana práce). Neobsahuje jen pravidla pro ochranu před vznikem pracovního úrazu, ale i před poškozeními, která nejsou ihned zjevná a mohou se projevit dokonce až po několika letech. Jako příklad je možné uvést práci s počítačem, kdy k poškození zdraví může dojít až po celé řadě let (nemoc z povolání – „nemoci šlach, šlachových pochev, tíhových váčků nebo úponů svalů nebo kloubů končetin z dlouhého nadměrného jednostranného přetěžování“).

Pravidla a opatření týkající se BOZP jsou uvedena v mnoha právních a technických předpisech, technických normách a v interních předpisech jednotlivých firem, společností a institucí (zaměstnavatelů). Právním předpisům a českým technickým normám je věnována čtvrtá kapitola této publikace a příloha č. 1. V příloze naleznete i objasnění, jak je to s nezávazností českých technických norem.

Současná BOZP není tvořena pouze dvěma základními částmi – bezpečností práce (technická bezpečnost, prevence velkých průmyslových havárií atd.) a ochranou zdraví při práci (hygiena práce, pracovní prostředí, ergonomie [viz kapitola 16] atd.) – ale celou řadou dalších rozsahem drobnějších, avšak neopomenutelných oblastí, které tvoří tzv. sociální ochranu (například vztahy na pracovištích, estetická úprava pracovišť [viz kapitola 9.2], vliv výkonu práce na soukromý život zaměstnanců). Podtrhuje to i ustanovení § 224 zákoníku práce, které do zajištění bezpečného výkonu práce zahrnuje i zlepšení vzhledu a úpravy pracovišť, zřízení, údržbu a zlepšení zařízení pro zaměstnance. Zajišťování BOZP nemá mít pouze charakter preventivní, ochrana před vznikem nežádoucích událostí, ale stejně důležitou součástí je zajištění bezpečného a následky minimalizujícího postupu při vzniklých nežádoucích událostech, jejichž vznik nelze nikdy zcela vyloučit! Kadeřnice, dělník či úředník, jakož i lékař nebo truhlář, tedy každý řadový zaměstnanec nebo OSVČ musí vědět, co má v takové situaci dělat. Zde je BOZP velmi úzce propojena s havarijním plánováním, resp. s krizovým managementem (kapitola č. 28). V některých otázkách se přímo prolínají (například evakuace). BOZP je přímo studnicí potřebných informací pro krizový management.

S bezpečností a ochranou zdraví při práci se prolíná více oblastí. Příkladem je nakládání s nebezpečnými chemickými látkami a chemickými směsmi. Pro něj jsou stanoveny požadavky v právních předpisech z oblastí firemní ekologie (zákon č. 350/2011 Sb.), krizového managementu (zákon č. 224/2015 Sb.) a pochopitelně také BOZP (zákon č. 258/2000 Sb.). Dále pro něj platí přímo použitelná (viz str. 291) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 a Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006. Podrobnější informace k této problematice naleznete na str. .

Podle současného pojetí BOZP neslouží jen k ochraně zdraví zaměstnance, například před vznikem pracovního úrazu nebo nemoci z povolání, ale především k ochraně zaměstnavatele, zejména před ekonomickými následky vyplývajícími ze snížení zdraví zaměstnanců, včetně snížení jejich pracovní pohody (snížení produktivity práce, náhrady mzdy v době nemoci, snížení konkurenceschopnosti atd.).

Systém managementu BOZP, obdobně jako systém managementu kvality, zaměstnavateli garantuje určitou úroveň kvality jednoho ze základních činitelů výrobního procesu – v tomto případě člověka – a udržení této úrovně po celou dobu jeho zapojení do pracovního procesu, resp. využití v pracovním procesu. Pochopitelně se to netýká jen výrobních procesů, ale všech podnikatelských i nepodnikatelských aktivit. Každý zaměstnavatel si potřebuje v konkurenčním prostředí zajistit nejen vysokou kvalitu dodávaných surovin a dalších vstupů (energií atd.) a též vysokou kvalitu jejich zhodnocení (systém managementu kvality), ale i vysokou kvalitu lidských zdrojů a jejich zhodnocení v rámci svých aktivit (systém managementu BOZP). Některé, a nejen zahraniční, ale i tuzemské firmy a společnosti platí svým zaměstnancům za to, že jsou zdraví, neboť jejich zdraví pro zaměstnavatele představuje důležitý vstupní kapitál. Jiné různým způsobem postihují porušování bezpečnostních ustanovení – jedna zahraniční společnost rodinným příslušníkům zasílá dopis se sdělením, že dotyčný zaměstnanec pracuje nebezpečně a tím je ohrožuje, neboť tak mohou přijít o svého živitele. Těžební firma OKD nainstalovala před vstupem do dolu zrcadla, nad kterými je umístěn nápis „Tento člověk odpovídá za tvou bezpečnost.“ Se zobrazením svého obličeje v zrcadle pod nápisem se horníci setkají při vstupu do podniku a těsně před sfáráním. Zrcadla mají horníky upozornit na to, že většině úrazů mohou předejít sami.

Z hlediska ekonomického jsou zaměstnanci, i když to někomu zní hrozně, opravdu lidskými zdroji pro výrobu nebo poskytování služeb. V zájmu opravdového podnikatele je, aby, stejně jako u surovin, u kterých požaduje, aby splňovaly požadavky na kvalitu nejen při vstupu do výrobního procesu, ale po celou jeho dobu, i lidské zdroje splňovaly optimální výkonnostní požadavky po celou dobu pracovního procesu (optimální, nikoliv maximální). Ty jsou významně ovlivněny právě zdravím zaměstnanců. Ochrana zdraví zaměstnanců se tak stává zájmem zaměstnavatele, neboť mu ochraňuje jeho investice do lidských zdrojů (zhodnocení jejich know-how). BOZP, která se tak stává nástrojem k zajištění vyšší konkurenceschopnosti, ale především vyšších zisků zaměstnavatele, již nelze chápat jako sociální aspekt výrobních a ostatních podnikatelských aktivit, ale přímo jako jejich aspekt ekonomický.

Pro zajištění BOZP u zaměstnavatele není ani tak zásadní znění jednotlivých právních a ostatních předpisů k zajištění BOZP, jako systém managementu BOZP firmy nebo společnosti (to však neznamená, že není nutné se těmito předpisy řídit!). Tomu odpovídají znění jednotlivých právních předpisů řešících BOZP. Ty většinou nestanovují konkrétní požadavky (pouze minimální nebo rámcové), ale předpokládají vyhodnocení konkrétních podmínek u zaměstnavatele a na jejich základě stanovení konkrétních požadavků k zajištění BOZP. Zaměstnavatel tak musí vytvořit svůj systém zajištění BOZP ve své firmě nebo společnosti, nikoliv se ptát, co po mně požaduje právní předpis (ten prakticky vzato požaduje vytvoření vlastního systému k naplnění požadavků BOZP v závislosti na konkrétních podmínkách ve firmě nebo společnosti, jež by měl mít za cíl trvalé zlepšování pracovních podmínek – zaměstnavatel je povinen vytvářet bezpečné a zdraví neohrožující pracovní prostředí a pracovní podmínky vhodnou organizací BOZP [§ 102 zákoníku práce]). Zajištění BOZP je především v jeho zájmu. K hájení svých zájmů si každý opravdový podnikatel (skutečný manažer [manažer není totéž co vedoucí]) zajistí odborně způsobilou osobu k zajišťování úkolů v prevenci rizik (viz kapitola 7.1).

Zaměstnavatel však není jediným, kdo má mít zájem na zajištění BOZP. Dalším v řadě je zaměstnanec. V jeho zájmu je chránit své zdraví jako součást svého potenciálu uplatnění na trhu práce. Může se stát, že řidič motorového vozidla, který své pracovní nasazení přepínal, neprojde u pracovnělékařské prohlídky a tím přijde o kvalifikaci řidiče. Zaměstnavatel jej pak zcela legálně propustí a na jeho místo přijme nového. Zaměstnanec však se svým zdravotním hendikepem bude jen těžko shánět práci. Protože a priori se počítá s tím, že zaměstnanec nemá zájem bezpečně pracovat (uvádí se, že v České republice příčinou, proč lidé pracují nebezpečně, je asi ze 70 % jejich neochota bezpečně pracovat; v Německu nebo Rakousku je to pro zaměstnance samozřejmost, neboť si tak chrání svou schopnost uplatnění se na trhu práce), jsou k ochraně jejich zájmů zmocněny odborové organizace. Zaměstnanci by však měli mít zájem chránit si své zdraví a zájem podílet se na zajištění BOZP ve firmě, například zvolením si svého zástupce pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.

Až na třetím místě z těch, kdo má mít zájem na zajištění BOZP, je stát. Ten se tak nejen chrání před zvyšováním sociálních výdajů, ale ochraňuje tak i své investice do občanů této země (náklady na vzdělání, lékařskou péči v dětství atd.), které mu mrtvý nebo invalidní občan nemůže splácet (invalidní naopak další prostředky čerpá, čímž svůj „dluh“ vůči státu zvyšuje). K ochraně svých zájmů si zřídil kontrolní mechanismus (inspekci práce pro oblast bezpečnosti práce a orgány ochrany veřejného zdraví pro oblast ochrany zdraví při práci [ve zvláštních případech Český báňský úřad, Státní úřad pro jadernou bezpečnost atd.]) a stanovil některým zaměstnavatelům povinnost zajistit si odborně způsobilou osobu k zajišťování úkolů v prevenci rizik (tato osoba, kromě zájmů zaměstnavatele, chrání do jisté míry i zájmy státu, ne však zaměstnance, což mimo jiné potvrzuje formulace ustanovení § 108 zákoníku práce). Stát tak zároveň plní svou roli ochránce celospolečenských zájmů.

I když každý z výše uvedených subjektů má jiný důvod k zajištění BOZP, společným jim je potřeba ochrany zdraví osob, nikoliv jen zaměstnanců v pracovním prostředí (viz obrázek č. 1).

Z výše uvedených důvodů dnes již není správné hovořit o pravidlech BOZP v jednotlivém resortu, ale u jednotlivého konkrétního zaměstnavatele. Není tedy možné specifikovat požadavky BOZP ve školství, zdravotnictví, státní správě atd., ale pouze v konkrétní škole, nemocnici, úřadě atd. Požadavek, který bude muset být zajištěn v jedné škole, se na další nemusí vztahovat, i když se jedná o srovnatelné školy. Bohužel, mnohdy si personalisté při hledání nové odborně způsobilé osoby k zajišťování úkolů v prevenci rizik tento fakt neuvědomují a požadují osobu, která má praxi u zaměstnavatele se shodnou ekonomickou aktivitou. Přitom kvalifikace odborně způsobilé osoby je univerzální a prevence rizik do jisté míry také.

V mnohých směrech specifickou oblastí pro zajištění BOZP je provozování hornické činnosti nebo činnosti prováděné hornickým způsobem – vztahují se na ni specifické právní předpisy, má specifické požadavky na kvalifikaci odborníka na BOZP, má svůj samostatný státní dozor atd. Některá svá specifika v zajištění BOZP mají také bezpečnostní sbory (Policie ČR, Hasičský záchranný sbor ČR, Celní správa ČR, Vězeňská služba ČR atd.) a státní správa (ministerstva, ústřední správní úřady atd.). Zde je nutné přihlížet k zákonům platným pro jednotlivé subjekty. Blíže kapitoly 2.3.1 až 2.3.3.

Bezpečnost a ochrana zdraví při práci má svůj Světový den. Slaví se 28. dubna. Na tento den zároveň připadá Mezinárodní den smutku (vzpomínka na ty, kteří přišli při práci o život, nebo byli zraněni). Nejedná se o jediný významný den spojený s BOZP. Kromě například Mezinárodního dne boje proti hluku (Zelený čtvrtek), Světového dne zdraví (7. duben) nebo Světového dne úrazů (17. říjen) se jedná zejména o Evropský týden BOZP (43. kalendářní týden).

V rámci tohoto týdne jsou mimo jiné již tradičně na národní úrovni oceněny „Cenou za správnou praxi“ společnosti, které přijdou s inovativním přístupem k řešení otázek BOZP (evropští vítězové jsou vyhlášeni na jaře následujícího roku). Také jsou uděleny ceny v soutěži „Podnik podporující zdraví“ (ve dvou kategoriích: pro velké podniky a pro malé a střední podniky). Své ocenění mohou získat i osoby odborně způsobilé k zajišťování úkolů v prevenci rizik (technici BOZP). Ti mohou být úspěšní v soutěži „Profesionál BOZP“ (přínos k zajištění prevence rizik za uplynulé roky), jejíž vítězové (ze dvou kategorií: výkon činnosti v pracovněprávním vztahu a výkon činnosti jako OSVČ) jsou opět vyhlášeni v rámci Evropského týdne BOZP. Ocenění také převezmou zástupci společností, které splní podmínky národního programu „Bezpečný podnik“ (zavedení a trvalé zlepšování systému managementu BOZP podle tohoto programu).

Svůj významný den mají i hasiči. Je jím 4. květen, svátek sv. Floriána, který je jejich patronem.

Table of Contents

Úvod

1 TERMINOLOGIE

2 CO JE BEZPEČNOST A OCHRANA ZDRAVÍ PŘI PRÁCI

2.1 Exkurz do historie

2.2 Současné pojetí BOZP

2.3 Specifika pro zajištění BOZP v některých oblastech

2.3.1 Zajištění BOZP ve státní správě

2.3.2 Zajištění BOZP u bezpečnostních sborů

2.3.3 Zajištění BOZP při provozování hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem

2.4 Vliv firemní kultury na BOZP

3 SYSTÉMOVÝ PŘÍSTUP K BOZP

6 BOZP V MIMOPRACOVNÍCH VZTAZÍCH A U ZAMĚSTNANCŮ AGENTURY PRÁCE

7 ODBORNÍ PORADCI ZAMĚSTNAVATELE NA ÚSEKU BOZP

7.1 Odborně způsobilá osoba k zajišťování úkolů v prevenci rizik

8 MANAGEMENT RIZIK

8.1 Vyhledání a vyhodnocení rizik při práci

9 ZÁKLADNÍ POVINNOSTI ZAMĚSTNAVATELE A PRÁVA A POVINNOSTI ZAMĚSTNANCE

9.2 Estetická úprava pracovišť

10 ZAJIŠTĚNÍ POSKYTNUTÍ PRVNÍ POMOCI

11 ŠKOLENÍ BOZP ZAMĚSTNANCŮ

11.1 Zajištění školení BOZP zaměstnanců

11.3 Profesní odborná školení a zkoušky

12 PRACOVNĚLÉKAŘSKÉ SLUŽBY

13 POSKYTOVÁNÍ OOPP, MYCÍCH, ČISTICÍCH A DEZINFEKČNÍCH PROSTŘEDKŮ A OCHRANNÝCH NÁPOJŮ

13.1 Poskytování osobních ochranných pracovních prostředků

14 POŽADAVKY NA PRACOVNÍ PROSTŘEDÍ

14.7 Ionizující a neionizující záření a lasery

15 ZAJIŠTĚNÍ BOZP PŘI PROVOZOVÁNÍ TECHNICKÝCH ZAŘÍZENÍ

15.1 Co to jsou vyhrazená technická zařízení?

15.2 Všeobecné požadavky na technická zařízení

15.3 Vyhrazená a další elektrická zařízení

15.9 Shrnutí aneb doporučení k zajištění BTZ

17 BEZPEČNOSTNÍ ZNAČKY, ZNAČENÍ A SIGNÁLY

17.1 Bezpečnostní značky

18 POŽADAVKY NA ORGANIZACI PRÁCE A PRACOVNÍ POSTUPY

20 PRÁCE A PRACOVIŠTĚ ZAKÁZANÉ ZAMĚSTNANKYNÍM A MLADISTVÝM ZAMĚSTNANCŮM

21 PRACOVNÍ ÚRAZY, NEMOCI Z POVOLÁNÍ A JINÁ ŠKODA NA ZDRAVÍ ZAMĚSTNANCE

21.6 Náklady vzniklé v důsledku pracovního úrazu

23 KONTROLNÍ ČINNOST ZAMĚSTNAVATELE

24 KONTROLNÍ ORGÁNY

25 ODBORY A ZÁSTUPCI PRO OBLAST BOZP

26 POŽÁRNÍ OCHRANA

27 FIREMNÍ EKOLOGIE

Přílohy

Příloha č. 7

Příloha č. 14