Štefan Konkol

Angličtina pre dospelých

(Mierne eroticky ladená)

VHODNÉ PRE SLOVENSKÝCH TURISTOV

(ALE AJ PRE EMOCIONÁLNE STABILIZOVANÝCH ŠTUDENTOV)

Ukážka z elektronickej knihy

© MUDr. Štefan Konkol, M.D.S., 2017

Lektor: Christopher S. Eley, B.A., M.B.A.

ÚVOD

Vďaka našej minulosti značná časť obyvateľov Slovenska sa za mladi neučila angličtinu. Nanešťastie práve mladé roky sú časom, keď sa treba učiť jazyky a čím je človek starší, tým ťažšie sa ich učí. Niekde medzi dvadsiatimi a tridsiatimi rokmi je hranica, po ktorej sa priemerný človek už cudzí jazyk na 100% nenaučí – bude v ňom robiť chyby a ostane mu cudzí prízvuk. To však vôbec neznamená, že treba hodiť flintu do žita. Angličtina sa vo svete doslova hemží cudzími prízvukmi a ľudia aj vo svojom materinskom jazyku robia chyby. Dôležité je brať to s humorom a zvládnuť angličtinu tak, aby sme pomocou nej dosiahli cieľ, s ktorým sa ju učíme. Tento cieľ je samozrejme iný u špičkového diplomata, športovca alebo vedca a iný u turistu...

Vážení turisti, táto príručka je zameraná špecificky na Vaše potreby. Je vhodná aj pre ľudí, ktorí angličtinu vôbec neovládajú. Po zvládnutí jej obsahu by sa mali dohovoriť v najčastejších situáciách vo všetkých krajinách, kde sa po anglicky dohovoriť dá – čiže prakticky na celom svete.

Kniha bude užitočná aj pre mladších, ktorí sa angličtinu v škole učili a gramatiku majú „zmáknutú“. Môžu sa však hneď pustiť do Lekcie 9., ktorou sa začínajú preberať rôzne situácie číhajúce na slovenských turistov...

AKO POUŽÍVAŤ TÚTO PRÍRUČKU

Veľkým problémom pri angličtine je výslovnosť. Budeme ju teda uvádzať kurzívou po každom anglickom slove, resp. riadku. Na prepis anglickej výslovnosti sa používajú rôzne značky, ktorých je asi dvadsať. My si vystačíme s písmenami slovenskej abecedy. V prepisoch výslovnosti samohlásky i, í, e, é nebudú zmäkčovať predchádzajúce spoluhlásky.

Problémom je zvuk r – je podstatne menej vrčivý ako pri našom „r“, zvuky ö a ő – tieto na rozdiel od maďarskej výslovnosti majú v sebe menej „o“ a viac „e“ (je to podobné zvuku, ktorý človek vydáva, keď mu je zle od žalúdka) a zvuk w – je bližší k nášmu „u“ než k nášmu „v“ (pri jeho výslovnosti je dobré trochu zošpúliť ústa). Výslovnosť zvuku ä hodne záleží na situácii – pri dôraze sa podobá na naše „ä“ inokedy môže znieť ako nevýrazné „e“.

Niekoľko zvukov sa však našou abecedou nedá uspokojivo vyjadriť. Predovšetkým je to výslovnosť kombinácie th. Budeme ju prepisovať ako s – vyslovíte ju tak, že dáte špičku jazyka medzi zuby a poviete naše „s“, alebo ako z – vyslovíte ju tak, že dáte špičku jazyka medzi zuby a poviete naše „z“. Rozhodne tieto zvuky nevyslovujte ako naše „dz“. Výslovnosť kombinácie ng budeme prepisovať ako n – je to nosový zvuk a prinajhoršom ho vyslovte ako „n“ ale rozhodne nie ako „nk“.

Je to zjednodušená výslovnosť a ak ju použijete, nebudú Vás považovať za prevtelenie Shakespeara. Pre ľudí, ktorých materinským jazykom je angličtina, však vaša výslovnosť nebude nepríjemná, ale bude znieť prirodzene a zrozumiteľne.

Pri konverzácii často nie je dosť času, aby ste si v hlave vetu povedali po slovensky, preložili ju a potom ju nahlas povedali po anglicky. Okrem toho, takýmto postupom sa vytvárajú „anglické vety“, ktoré sú síce zrozumiteľné pre Slovákov, ale ich význam Angličanom uniká. Vety treba hneď sformulovať „anglickým spôsobom – anglickým uvažovaním“. V osvojení si tohto uvažovania vám pomôžu doslovné preklady anglických viet. Budeme ich uvádzať takýmto písmom medzi prepisom výslovnosti a spisovným slovenským prekladom. Kvôli prehľadnosti tu spravíme jednu výnimku – slovesné zvraty používajúce rôzne tvary pomocného slovesa to do t dú (lekcie 3, 5) budeme hneď prekladať spisovne. Tam, kde doslovný preklad je správnym prekladom, tieto preškrtnuté vety nie sú.

O jazyku sa dá hovoriť ako o stavbe – slová sú tehly a maltou je gramatika, ktorá tieto slová spája. V prvých lekciách si vytvárame slovnú zásobu a naučíme sa gramatické minimum potrebné pre turistu. Gramatické pravidlá sú označené znakom §. V príkladoch sú relevantné časti viet napísané červenou farbou. Keďže väčšina dnešných čítačiek neukazuje farbu textu, tieto časti viet sme aj podčiarkli. Táto príručka však neobsahuje detailný prehľad anglickej gramatiky.

V ďalších lekciách budeme preberať tematické celky, ktoré sú pre turistov dôležité – vybavovanie na letisku, let, prihlasovanie sa v hoteli, návšteva u lekára, cesta taxíkom atď. Zameriavame sa na konfliktnejšie situácie – pre turistu môže byť dôležitejšie v reštaurácii povedať, že nie je spokojný a teda tringelt nebude, než ospevovať nejaké predražené jedlo s francúzsky znejúcim názvom, ktoré mu vlastne nechutilo a ktoré ho finančne zruinuje.

V poslednej lekcii sa okrem emocionálne ladených fráz zameriame aj na regionálne rozdiely v angličtine – ako poznať podľa reči Angličana, Američana, Austrálčana atď. V tejto príručke používame štandardnú britskú angličtinu. Drvivá väčšina slov sa však používa vo všetkých anglicky hovoriacich krajinách.

V slovníkoch sú výrazy špecifické pre britskú angličtinu označené skratkou BE, pre angličtinu americkú skratkou AE a pre angličtinu austrálsku skratkou AUE.

Ak slovo žiadne takéto označenie nemá, je univerzálne používané. Číslo za slovom v slovníku je číslom lekcie, v ktorej toto slovo bolo prvý raz použité.

Zdá sa to ťažké? Nuž keď je situácia ťažká, Angličania hovoria:

Keep smiling!

Kíp smajlin!

Držte usmievanie!

Neprestávajte sa usmievať!

LEKCIA 1

Abeceda

Anglická abeceda má 26 písmen. Keď stoja osamotene, vyslovujú sa špeciálnym spôsobom. Budete sa ho musieť nabifľovať, pretože sa používa pri hláskovaní. Ani ten najanglickejší Angličan si totiž nemôže byť vždy istý, ako sa píšu mená, názvy, cudzie slová atď. Hláskovať však budete musieť najmä svoje meno.

a = ej

b = bí

c = sí

d = dí (vyslovené tvrdo)

e = í

f = ef

g = dží

h = ejč

i = áj

j = džej

k = kej

l = el

m = em

n = en

o = ou

p = pí

q = kjú

r = á

s = es

t = tí (vyslovené tvrdo)

u = jú

v = ví

w = dabljú

x = eks

y = wáj

z = zed, zí AE

Osobné zámená a sloveso „to be t bí = byť “ v prítomnom čase

I am

áj äm

ja som

som

you are

jú á

ty si

si

he, she, it is

hí, ší, it iz

on, ona, ono je

je

we are

wé á

my sme

sme

you are

jú á

vy ste

ste

they are

zej á

oni, ony sú

sú

§ Osobné zámeno „ja“ sa v angličtine vždy píše ako veľké písmeno I áj. V dnešnej angličtine sa zámená „ty“ a „vy“ dajú od seba rozlíšiť len podľa kontextu a píšu sa aj v listoch s malým začiatočným písmenom: you jú. Zámená he hí = on a she ší = ona, sa spravidla používajú len pri osobách, zámeno it it = ono zase pri veciach a pri zvieratách.

I am a man.

Áj äm e män.

Ja som jeden muž.

Som muž.

You are a woman.

Jú á e wumän.

Ty si jedna žena.

Si žena.

He is small but strong.

Hí iz smól bat strón.

On je malý ale silný.

Je malý ale silný.

She is young.

Ší iz jan.

Ona je mladá.

Je mladá.

It is true.

It iz trú.

To je pravdivé.

To je pravda.

This boy is my son.

Zis bój iz máj san.

Tento chlapec je môj syn.

That girl is our daughter.

Zät gől iz aua dóta.

Tamto dievča je naša dcéra.

That big white house is our hotel.

Zät big wajt haus iz aua houtel.

Tamten veľký biely dom je náš hotel.

We are from Slovakia.

Wí á from slouväkia.

My sme zo Slovenska.

Sme zo Slovenska.

You all are from Germany.

Jú ól á from džémni.

Vy všetci ste z Nemecka.

They are in that car.

Zej á in zät ká.

Oni sú v tamtom aute.

Sú v tamtom aute.

My wife and my daughter are beautiful.

Máj wajf änd máj dóta á bjutifl.

Moja manželka a moja dcéra sú krásne.

§ Pomocné sloveso to be t bí = byť je v angličtine rovnaké pre všetky tretie osoby jednotného čísla: is iz = je ako aj pre všetky osoby množného čísla: are á = sme, ste, sú.

To be, or not to be.

T bé ó not t bí.

Byť, alebo nebyť.

Byť, či nebyť.

I want to answer that.

Áj wont tu ánsa zat.

Ja chcem odpovedať tamto.

Chcem na to odpovedať.

§ Častica to sa dáva pred anglické slovesá, ktoré sú v neurčitku. Pred slovesami, ktoré sa začínajú vyslovenou spoluhláskou sa vyslovuje ako t: to be t bí = byť, pred slovesami, ktoré sa začínajú vyslovenou samohláskou ako tu: to answer tu ánsa = odpovedať.

Členy

I am a tourist.

Áj äm e turist.

Ja som jeden turista.

Som turista.

You are an Indian.

Jú á en indíen.

Ty si jeden Indián.

Si Indián.

This is a passport.

Zis iz e páspót.

Toto je jeden cestovný pas.

Toto je cestovný pas.

That car is an ambulance.

Zät ká iz en ämbjulens.

Tamto auto je jedna sanitka.

Tamto auto je sanitka.

§ Podstatné mená v angličtine sa spravidla používajú s členom. Člen stojí pred podstatným menom a môže byť neurčitý a e, an en alebo určitý the z, zi. Neurčitý člen pred podstatným menom, ktoré sa začína vyslovenou spoluhláskou je a e, pred podstatným menom, ktoré sa začína vyslovenou samohláskou je an en. Určitý člen the sa pred podstatným menom, ktoré sa začína vyslovenou spoluhláskou vyslovuje z, pred podstatným menom, ktoré sa začína vyslovenou samohláskou sa vyslovuje zi.

I have a banana and an apple. The banana is yellow and the apple is red.

Áj hev e banána änd en äpl. Z banána iz jelou änd zí äpl iz red.

Ja mám jeden banán a jedno jablko. Ten banán je žltý a to jablko je červené.

Ja mám banán a jablko. Banán je žltý a jablko je červené.

This is a tree.

Zis iz e trí.

Toto je jeden strom.

Toto je strom.

The tree is green.

Z trí iz grín.

Ten strom je zelený.

This is an ostrich.

Zis iz en ostrič.

Toto je jeden pštros.

Toto je pštros.

The ostrich is big.

Zí ostrič iz big.

Ten pštros je veľký.

The four cardinal directions are the directions of north, east, south, and west.

Z fó kádinal dajrekšnz á a z dajrekšnz öv nós, íst, saus änd west.

Tie štyri hlavné smery sú tie smery zo severu, východu, juhu a západu.

Štyri svetové strany sú sever, východ, juh a západ.

§ Neurčitý člen sa spravidla používa pred podstatnými menami, o ktorých ešte nebola reč, člen určitý pred podstatnými menami, o ktorých už bola reč, alebo keď ide o niečo špecifické.

I am old.

Áj äm ould.

Ja som starý.

Som starý.

That woman is old.

Zät wumän iz ould.

Tamtá žena je stará.

Tá žena je stará.

Our car is old.

Aua ká iz ould.

Naše auto je staré.

Those people are old.

Zouz pípl á ould.

Tamtí ľudia sú starí.

Tí ľudia sú starí.

§ Prídavné mená sú v angličtine rovnaké pre všetky tri rody a čísla.

Slovná zásoba

a, an e,en neurčitý člen (jeden, jedna, jedno)

all ól všetci

am äm som

ambulance ämbjulens sanitka

and änd a

answer ánsa odpovedať

apple äpl jablko

are á sme, ste, sú

banana banána banán

be bí byť

beautiful bjutifl krásny

big big veľký

boy bój chlapec

but bat ale

car ká auto

cardinal kádinal hlavný

daughter dóta dcéra

direction dajrekšn smer

east íst východ

from from z

Germany džémni Nemecko

girl gől dievča

green grín zelený

he hí on

high háj vysoký

hotel houtel hotel

house haus dom

I áj ja

in in v

Indian Indíen Ind, Indián

is iz je

it it ono

keep kíp držať, pokračovať v niečom

man män muž, men men muži

my máj môj

north nós sever

of öv predložka s druhým pádom

old ould starý

ostrich ostrič pštros

or ó alebo, či

our aua náš, naše

passport páspót cestovný pas

people pípl ľudia

red red červený

she ší ona

Slovakia slouväkia Slovensko

small smól malý

smile smájl úsmev, usmievať sa

south saus juh

that zät tamten, tamtá, tamto (vec)

the z/zí určitý člen (ten, tá, to, tí, tie)

they zej oni, ony

this zis tento, toto

those zouz tamtí

to t, tu častica vytvárajúca neurčitok

tourist turist turista

tree trí strom

true trú pravdivý

want wont chcieť

west west západ

white wajt biely

wife wajf manželka

woman wumän žena, women wimin ženy

yellow jelou žltý

you jú ty, vy

young jan mladý

LEKCIA 2

Opytovacie vety so slovesom „to be“

Why am I here?

Wáj äm áj hia?

Prečo som ja tu?

Prečo som tu?

Who are you?

Hú á jú?

Kto si ty ?

Kto si ?

Who is that man?

Hú iz zät män?

Kto je tamten muž?

Kto je ten muž?

Why are we still here?

Wáj á wí stil hia?

Prečo sme my stále tu?

Prečo sme ešte stále tu?

Why are you late?

Wáj á jú lejt?

Prečo ste vy neskoro?

Prečo meškáte?

Where are those people?

Wé á zouz pípl?

Kde sú tamtí ľudia?

Kde sú tí ľudia? (Netrpezlivá otázka, ak niekto mešká.)

What is that?

Wot iz zät?

Čo je tamto?

Čo je to?

What time is it?

Wot tájm iz it?

Aký čas je to?

Koľko je hodín?

What is the fee?

Wot iz z fí?

Aký je ten poplatok?

Aký je poplatok?

Where is our guide?

Wé iz aua gájd?

Kde je náš sprievodca?

Where is the reception?

Wé iz z risepšn?

Kde je tá recepcia?

Kde je recepcia?

Which is the right direction?

Wič iz z rajt dajrekšn?

Ktorý je ten správny smer?

Ktorý smer je správny?

Which of these two doors is the entrance and which is the exit?

Wič öv zíz tú dóz iz zí enträns änd wič iz zí eksit?

Ktorý z týchto dvoch dverí je ten vchod a ktorý je ten východ?

Ktorý z týchto dvoch dverí je vchod a ktorý východ?

How are you?

Hau á jú?

Ako si ty?

Ako sa máš? (Používané hlavne ako pozdrav pri stretnutí)

Whose map is it?

Húz mäp is it?

Čia mapa je to?

Čia mapa to je?

How much is it?

Hau mač iz it?

Ako veľa je to?

Koľko to stojí?

§ V opytovacích vetách stojí sloveso to be, resp. jeho časované tvary, vždy pred podmetom.

Záporné vety so slovesom „to be“

I am not happy.

Áj äm not häpi.

Ja som nie šťastný.

Nie som šťastný. (Používa sa, keď sme s niečím nespokojní.)

You are not very polite.

Jú á not veri polajt.

Ty si nie veľmi zdvorilý.

Nie si veľmi zdvorilý.

The waiter is not here.

Z wejta iz not hia.

Ten čašník je nie tu.

Čašník tu nie je.

We are not tired.

Wí á not tájöd.

My sme nie unavení.

Nie sme unavení.

You are not wanted here.

Jú á not wontid hia.

Vy ste nie chcení tu.

Nie ste tu vítaní.

They are not on the list.

Zej á not on z list.

Oni sú nie na tom zozname.

Oni nie sú na zozname.

§ V záporných vetách pridávame k slovesu to be, resp. k jeho časovaným tvarom, funkčné slovo not not = ne-.

Jednoduchý prítomný čas významových slovies

I work

áj wők

ja pracujem

pracujem

you work

jú wők

ty pracuješ

pracuješ

he, she, it works

hí, ší, it wőks

on, ona, ono pracuje

pracuje

we work

wí wők

my pracujeme

pracujeme

you work

jú wők

vy pracujete

pracujete

they work

zej wők

oni, ony pracujú

pracujú

§ Časovanie slovies v angličtine je oveľa jednoduchšie než v slovenčine. Slovesá sa spravidla vôbec nemenia s výnimkou 3. osoby jednotného čísla, kde priberajú koncovku -s, ktorá sa vyslovuje s (pri slovesách zakončených neznelou spoluhláskou) alebo z (pri slovesách zakončených znelou spoluhláskou alebo samohláskou). Pri slovesách zakončených vyslovenou sykavkou sa pridáva koncovka -es, ktorá sa vyslovuje iz.

I come from Slovakia.

Áj kam from slouväkia.

Ja prichádzam zo Slovenska.

Pochádzam zo Slovenska.

You know nothing.

Jú nou nasin.

Ty vieš nič.

Nevieš nič.

§ V angličtine, na rozdiel od slovenčiny sa nepoužíva dvojitý zápor (nepovie sa „Nevieš nič.“ ale „Ty vieš nič.“)

My husband drinks wine every evening.

Máj hazbend drinks wájn evri ívnin.

Môj manžel pije víno každý večer.

She works every day.

Ší wőks evri dej.

Ona pracuje každý deň.

Pracuje každý deň.

This old bus transports people to the airport.

Zis ould bas tränspóts pípl t zí eapót.

Tento starý autobus transportuje ľudí na to letisko.

Tento starý autobus dopravuje ľudí na letisko.

We travel together.

Wí trävl togeza.

My cestujeme spolu.

Cestujeme spolu.

You pay nothing – it is free.

Jú pej nasin – it iz frí.

Vy platíte nič – to je voľné.

Nič neplatíte – je to zadarmo.

The English speak English.

Zí ingliš spík ingliš.

Tí Angličania hovoria anglický.

Angličania hovoria po anglicky.

I have no money.

Áj hev nou mani.

Ja mám žiadne peniaze.

Nemám peniaze.

You have no time.

Jú hev nou tájm.

Ty máš žiadny čas.

Nemáš čas.

He has everything.

Hí häz evrisin.

On má všetko.

Má všetko.

We have a problem.

Wí hev e próblem.

My máme jeden problém.

Máme problém.

§ Sloveso to have t hev = mať (vlastniť) v tretej osobe jednotneho čísla má tvar has häz = má. V ostatných osobách jednotného čísla a vo všetkých osobách množného čísla ostáva tvar have hev.

Slovná zásoba

bus bas autobus

come kam prísť

come from kam from pochádzať z/zo

day dej deň

door dó dvere

drink drink piť

English ingliš anglický

entrance enträns vchod

evening ívnin večer

every evri každý

everything evrisin všetko

exit eksit východ

fee fí poplatok

free frí voľný (neobsadený), zadarmo

guide gájd sprievodca

happy häpi šťastný

have hev mať (vlastniť)

here hia tu

how hau ako

husband hazbend manžel

it it ono, to

know nou vedieť

late lejt neskoro

list list zoznam

map mäp mapa

money mani peniaze

much mač veľa

no nou žiadny

not not ne-, vytvára záporné vety

nothing nasin nič

of öv z

on on na

pay pej platiť (peniazmi)

polite polajt zdvorilý

problem próblem problém

reception risepšn recepcia

right rajt správny

still stil stále

that zät to

the English zí ingliš Angličania

these zíz títo

time tájm čas

tired tájöd unavený

to t, tu na

together togeza spolu

transport tränspót dopravovať, transportovať

travel trävl cestovať

two tú dva

very veri veľmi

waiter wejta čašník

we wí my

what wot aký, čo

where wé kde

which wič ktorý

who hú kto

whose húz čí

why wáj prečo

wine wájn víno

work wők pracovať

LEKCIA 3

Sloveso „to do t dú“ = robiť

I do

áj dú

ja robím

robím

you do

jú dú

ty robíš

robíš

he, she, it does

hí, ší, it daz

on, ona, ono robí

robí

we do

wí dú

my robíme

robíme

you do

jú dú

vy robíte

robíte

they do

zej dú

oni, ony robia

robia

§ Sloveso to do t dú = robiť má v tretej osobe jednotneho čísla tvar does daz = robí. V ostatných osobách jednotného čísla a vo všetkých osobách množného čísla ostáva tvar do dú. Toto sloveso je však nielen významové ale aj pomocné – vytvárame ním otázky a záporné vety:

Opytovacie vety so slovesom „to do“

Do I need a tourist visa?

Dú áj níd e turist víza?

Potrebujem ja jedno turistické vízum?

Potrebujem turistické vízum?

Do you understand?

Dú jú andaständ?

Rozumieš ty?

Rozumieš?

Does he know it?

Daz hí nou it?

Vie on to?

Vie to?

Does she like it?

Daz ší lajk it?

Má ona rada to?

Má to rada?

Does it fit?

Daz it fit?

Pasuje to?

Do we have enough money?

Dú wí hev inaf mani?

Máme my dosť peňazí?

Máme dosť peňazí?

Do you know where our hotel is?

Dú jú nou wé aua houtel iz?

Viete vy kde náš hotel je?

Viete, kde je náš hotel?

Do they travel by air?

Dú zej trävl báj ea?

Cestujú oni prostredníctvom vzduchu?

Cestujú letecky?

§ V otázkach pomocné sloveso to do t dú stojí vždy pred podmetom.

ISBN 978-80-972652-7-4

Vytvorenie elektronickej verzie Dibuk, s. r. o., 2017

Vytvorené prostredníctvom Publico.sk

Table of Contents

ÚVOD

AKO POUŽÍVAŤ TÚTO PRÍRUČKU

LEKCIA 1

LEKCIA 2

LEKCIA 3