Obsah

REVOLUCE V OPRAVDOVÉM JÍDLE

NEJÍME TO, CO BYCHOM JÍST MĚLI

REAL MEAL REVOLUTION

Copyright

MYLNÁ DOMNĚNKA

Úvod

O Autorech

Jihoafrický experiment

Kdy jste si naposledy dali bambus?

Krátká historie lidského stravování

Původ Bantingu

Sacharidy, díky za nic

V jádru problému

Manifest Bantingu

Co pro vás udělá Banting?

Vysvětlení Bantingu

Červený, oranžový a zelený. Seznamy, podle nichž budete žít

Praktické rady

Rychlostní zarážka

A teď k tomu dobrému

Začátečnický balíček Bantingu

Hledání a získávání tuků

Tučný čokoládový shake

Bullet káva

Základní bujón

Banting majonéza

Květákové pyré

Květáková rýže

Cuketové nudle

Semínkové krekry

Banting chléb

Těstoviny bez sacharidů

Kokosové palačinky

Tortilly bez sacharidů alias květákové wrapy

Pikantní oříšky se slaninou

Hummus z pečené cukety

Paštika z uzené ryby

Nakládačky a kysaná zelenina

Snídaně

Uzená makrela s avokádem a citronem

Kadeřávek s chorizem a vajíčky

Vejce se slaninovou omáčkou

Základní omeleta

Slanina, chřest a vejce naměkko

Houby shiitake pečené na másle z vlašských ořechů se smetanovým krémem

Cherry rajčátka na slanině s bocconcini

„Blitz Ritz“ neboli zralé avokádo, smetanový sýr a ančovičky

Kokosové lívance a jahodový kompot

Smoothie s řeckým jogurtem, mandlemi a jahodami

Koktejl s avokádem a malinami

Frappé s kokosem a makadamiovými oříšky

Ořechové müsli

Vepřové, jehněčí a hovězí

Hovězí špíz s limetkou a kořením sumak

Grilované jehněčí kotlety s pastou harissa a rajčatovo-okurkovou salsou

Hovězí vývar s limetkou

Uzená žebra s rudým salátem Coleslaw

Roštěná s rozmarýnovou solí, citronovo-avokádovým máslem

Rychlé „trinchado“ na restované zelenince

Pikantní hovězí salát

Koláč Cottage pie s hovězím a květákovým pyré

Salát larb s vepřovým masem a dresinkem nouc

Dušená hovězí žebírka

Vepřový bůček s křupavou krustičkou, cibulí a šalvějí

Jehněčí s omáčkou Chimichurri

Jehněčí blanquette

Vepřové na pánvi se zelným kari

Lasagne

Uzený vepřový bujón

Carpaccio s parmazánem a kaparami

Jehněčí kofta s tzatziki

Klobásy s kaší

Zelné rolky s hořčicí a uzenou šunkou

Drůbež

Kuřecí špízy chermoula

Ne-máslové kuře

Krémové máslové kuřecí kari

Kuřecí kousky s parmazánem a omáčkou mole z pečeného česneku a rajčat

Kuřecí játra peri-peri

Pečené kuře

Křupavá pečená kachna

Kuřecí kung-pao na kokosové květákové rýži

Krémové kuře vařené s olivami, salámem a kaparami

Kachní salát Ponzu s okurkovými nudlemi

Kokosový kuřecí vývar

Pikantní kuřecí křidélka s dipem z modrého sýra

Ryby a plody moře

Rybí ceviche

Carpaccio ze pstruha s celerem, nakládanými okurkami a kozím sýrem

Pečený losos s citronem, slaninou a rajčaty

Teplá treska se salátem z květáku a dresinkem tahini

Salát se sleděm, okurkou a fenyklem, s hořčično-smetanovým dresinkem

Grilovaný losos s kaparovou omáčkou noisette a špenátem

Krevetový vývar Tom yum

Tuňák na pánvi s teplým italským salátem umami

Thajské rybí kapsičky na páře

Grilované kalamáry s olivami a cabanossi

Jamajská pečená ryba s okurkovou salsou

Margaritové krevety

Hrnec s dušenými mušlemi

Rybí polévka s rajčaty a klobásou chorizo

Bílá ryba s kokosovou krustou a kari majonézou

Přílohy a saláty

Chřest, parmazán, citron a olivový olej

Gratinovaná cuketa s česnekem

Pečená tykev se šalvějí a modrým sýrem

Růžičková kapusta na másle se slaninou a creme fraiche

Špenát s cibulí a vlašskými ořechy

Smažené houby shiitake s bok choi a cukrovými lusky

Zelené fazolky s pečenými mandlemi a citronovým máslem

Křupavý zelný salát s červeným kari dresinkem

Avokádovo-brokolicový salát s dresinkem z pečených mandlí

Salát s avokádem, cukrovým hráškem a mátou, zalitý makovým dresinkem

Salát z marinovaných rajčat a ančoviček

Pikantní dýně s kozím sýrem, slunečnicovými semínky a citronovým dresinkem

Salát s paprikami a sýrem halloumi

Grilovaný lilek s piniovými oříšky a tahini

Vědecké odůvodnění Bantingu

O stravě

Bibliografie

Převodní tabulky

REVOLUCE

V OPRAVDOVÉM

JÍDLE

RADIKÁLNÍ A UDRŽITELNÝ

PŘÍSTUP KE ZDRAVÉMU STRAVOVÁNÍ

PROFESOR TIM NOAKES,

JONNO PROUDFOOT

A SALLY-ANN CREEDOVÁ

2017

NEJÍME TO,

CO BYCHOM JÍST MĚLI.

★ ★ ★ ★ ★

A PROTO

TLOUSTNEME

z anglického originálu

THE REAL MEAL

REVOLUTION

THE RADICAL, SUSTAINABLE

APPROACH TO HEALTHY EATING

PROFESSOR TIM NOAKES,

JONNO PROUDFOOT

AND SALLY-ANN CREED

Publixing Ltd.

2 Hope Cottage

Reading Road

RG8 0QY

Woodcote

Veľká Británia

www.publixing.com

Copyright © Sally-Ann Creed, Professor Tim Noakes, Jonno Proudfoot, 2015

České vydání © Publixing Ltd, 2017

Překlad © Petra Schultze, 2017

Z anglického originálu

The Real Meal Revolution

The Radical, Sustainable Approach To Healthy Living

All rights reserved. No part of this publication may be reproduced, stored in a retrieval system, or transmitted, in any form, or by any means, without the prior permission in writing of the publisher, nor be otherwise circulated in any form of binding or cover other than that in which it is published and without a similar condition including this condition being imposed on the subsequent purchaser.

Produkce a grafika obalu

Ivan Sabo

Jazyková úprava

Kateřina Hošková

10 9 8 7 6 5 4 3 2 1

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této knihy nesmí být reprodukována ani šířena v žádné formě ani žádnými prostředky bez předchozího písemného souhlasu vydavatele.

Pro další informace kontaktujte Publixing Ltd. na (+44) 56 0156 5722, pište na office@publixing.com nebo navštivte stránku www.publixing.com

ISBN 978-0-9927573-7-3

MEZI LIDMI JE ROZŠÍŘENÁ MYLNÁ DOMNĚNKA O TOM, ŽE KONZUMACE TUKU JE PRO ČLOVĚKA ŠPATNÁ... ŽE TUK JE HLAVNÍ PŘÍČINOU VYSOKÉHO KREVNÍHO TLAKU, SRDEČNÍCH CHOROB A OBEZITY.

★ ★ ★ ★ ★

REVOLUCE V OPRAVDOVÉM JÍDLE SE ZAMĚŘUJE NA ODHALENÍ TÉTO LŽI A VRACÍ NÁS DO DOBY, KDY LIDSKÁ RASA CHÁPALA VÝZNAM SKUTEČNÉHO TUKU V NAŠÍ STRAVĚ.

Úvod

Lidé jsou už delší dobu přímo pohlceni tím, co konzumují.

Naše strava je pozorována, studována a zkoumána, zatímco se my sami snažíme dosáhnout nějaké rovnováhy mezi snahou o optimální zdraví a touhou si jídlo také užívat.

Očividně se nám to nedaří.

Cukrovka i obezita jsou na stálém vzestupu a ti z nás, kteří nejsou postiženi viditelně, jsou až příliš smíření s vlastním pomalu se zhoršujícím zdravím.

Říkáme si, že nabírání na váze, zpomalování a slábnutí je vše součástí stárnutí a zkrátka se smíříme s tím, jak to je. Někteří z nás občas experimentují s extrémními dietami, které nabízejí rychlé řešení. Takové řešení je ale pouze krátkodobé. Hýříme, provedeme očistu, ale nakonec se nevyhnutelně vrátíme ke svým běžným životům a své stále se zhoršující fyzičce.

Kniha Revoluce v opravdovém jídle je určena těm z nás, kteří odmítají být spokojeni s tímto neměnným stavem. Jde o překvapivé odhalení, ale i skutečnost, která je stejně stará jako lidstvo samo. Nejde jen o další dietu, kterou dlouho nevydržíte, nebo o výstřelek, jenž brzy upadne v zapomnění. Jde o návrat k tomu, jak se lidstvo mělo stravovat celou dobu. Vychází z informací o tom, jak se stravovali naši předkové.

Tato kniha je výsledkem spolupráce vědce, odbornice na výživu a fenomenálního šéfkuchaře. Přeměňuje jejich rozsáhlý výzkum i zkušenosti v konečného průvodce stravováním. Tato kniha v sobě spojuje nepopiratelné vědecké důkazy, historická fakta a recepty, z nichž se člověku sbíhají sliny. A to vše s jedním ambiciózním cílem:

Změnit svět. Jedno jídlo po druhém.

O Autorech

Vědec ★ Profesor Tim Noakes

Tim je vysoce uznávaný jihoafrický profesor zdravotních a tělesných věd na UCT (Univerzitě v Kapském Městě). Účastnil se více než 70 maratonů a ultramaratonů. Je autorem knih The Lore of Running, Challenging Beliefs a Waterlogged.

Po vydání své poslední knihy vstoupil Tim do sféry stravování, aby prozkoumal a zpochybnil vědecké závěry týkající se obezity, ischemické srdeční choroby a infarktu.

Následně Tim zasvětil svůj život tomu, že lidem otevírá oči ohledně mýtu stravy s nízkým obsahem tuku i toho, v jaké environmentální krizi se teď díky tomuto přístupu ocitáme. V této knize vás Tim seznámí s vědeckými závěry svého vlastního výzkumu a studií, které prováděl od té doby, co se mu tenhle brouk usadil v hlavě.

Odbornice na výživu ★ Sally-Ann Creedová

Sally-Ann strávila většinu svého života nemocná – chronické astma, záněty vedlejších nosních dutin a panická porucha vedly k několika operacím nosních dutin i tomu, že strávila třináct dlouhých let jako „oběť“ panické poruchy a agorafobie.

Prostřednictvím úpravy svého jídelníčku získala zpět své zdraví a získala kvalifikaci nutričního terapeuta (postgraduální titul v klinické výživě v Austrálii).

Jejím cílem je pomáhat ostatním dosáhnout stejných výsledků.

Díky zjištění, že jídlo a doplňky stravy mohou dramaticky změnit její život a dát jí tak kvalitu života, o které vždy jen snila, se Sally-Ann rozhodla studovat, aby mohla pomáhat ostatním. Její příběh si můžete přečíst v jejím bestselleru Let Food Be Your Medicine – jednoduchém a přátelském průvodci zdravým životním stylem.

Šéfkuchař ★ Jonno Proudfoot

Ze začátku své kariéry se vyškolil a pracoval v restauraci, která se pětkrát umístila na žebříčku TOP 10. Poté si prošel řadou restaurací a zařízení s vínem i jídlem, než objevil svou vášeň pro vaření paleo a LCHF (low-carb).

Od té doby, kdy se projevil jeho zájem o potraviny podporující výkon a výživu, se stal moderátorem 52 epizod oceňovaného jihoafrického pořadu o vaření pro děti What´s Your Flava. Účastnil se i kuchařské reality show Ultimate Braai Master v roce 2013.

23. března 2014 se Jonno se svým kamarádem Thanem Williamsem stali prvními lidmi, kteří přeplavali z Mozambiku na Madagaskar. Za 24 dní uplavali 459 kilometrů a stanovili tak světový rekord v dálkovém plavání na otevřeném moři bez asistence.

Jihoafrický experiment

V květnu 2012 pojednal několikrát oceněný vědec, profesor Tim Noakes, o svých vlastních zkušenostech se stravou s nízkým obsahem sacharidů v eseji pro jednu internetovou zpravodajskou stránku. Noakesovi se podařilo oživit své zdraví i svou běžeckou kariéru pomocí stravovacího plánu, kterému dle svých slov vděčil za záchranu života.

Mezi lidmi se okamžitě rozšířil zájem. V neposlední řadě i proto, že Noakes byl do té doby znám jako velice hlasitý obhájce obhájce stravy s nízkým obsahem tuku. Vzhledem k tomu, že šlo o jednoho z největších světových odborníků v oblasti sportovní vědy, tento obrat okamžitě upoutal pozornost médií. Stejně tak upoutala esej i Kate Proudfootovou, šéfkuchařku žijící v Kapském Městě, která se začala řídit Noakesovým plánem a shodila celých 20 kilogramů za méně než šest měsíců.

Kate i její manžel Jonno se právě umístili na druhém místě v Ultimate Braai Master (populární jihoafrické kuchařské reality show) a Jonno se připravoval na další výzvu: 24denní, 459kilometrový plavecký výkon z Mozambiku na Madagaskar na podporu charity „Miles for Smiles“, kterou vedl jeho jihoafrický kamarád, dobrodruh a šéfkuchař David Grier.

Vzhledem k faktu, že Jonno je šéfkuchař nadšený pro sportovní výživu, rozhodl se napsat knihu receptů, které začlenil do svého jídelníčku během přípravy na tento ohromný vytrvalostní výkon. Když viděl skutečné výsledky své ženy, začal radám profesora Noakese věnovat větší pozornost.

Jednou uvedl Noakes na twitteru Sally-Ann Creedovou jako jihoafrickou jedničku v oblasti paleo výživy (stravování založené na napodobení stravy člověka v paleolitu, kdy získával jídlo lovem a sběrem). Jonno jí tehdy zavolal a domluvil si s ní schůzku. Netrvalo to dlouho a tito dva se sešli na schůzce, kde spolu probírali to, co se později mělo stát kuchařkou Revoluce v opravdovém jídle.

Noakesův počáteční záměr napsat předmluvu o rozsahu pěti tisíc slov byl brzy zapomenut. Místo toho se po jejich prvním setkání vrátil s prací o 20 tisících slovech obsahující ohromně přesvědčivé vědecké důkazy. Tato práce představovala stav lidské výživy v minulosti i přítomnosti a zároveň poskytla plán pro budoucnost.

Sally-Ann Creedová pak vytvořila osnovu aktualizovaného stravovacího plánu s nízkým obsahem cukru a vysokým obsahem tuku, včetně podpory a praktických rad, které lidé skutečně potřebují k tomu, aby si udrželi zdravý život.

Nakonec do všeho vstoupil Jonno Proudfoot, který vzal s pomocí šéfkuchaře a extrémního dobrodruha Davida Griera vědecké principy i stravovací plán a proměnil je v bezkonkurenční kolekci nových, lahodných receptů.

Od Jihoafričanů se po tomto praktickém průvodci založeném na bodech od Tima Noakese očekávala velká poptávka, ale nikdo neočekával rozsah, kterého nakonec dosáhla. První edice byla vydána 19. listopadu 2013 a ve stejný den byla vyprodána. Kniha se prodávala stejně rychle, jako se tiskla. Měsíc před Vánoci nebyly k dispozici žádné výtisky a nedostatek knihy po celé zemi pokračoval až do května 2014, kdy se konečně rychlost tisku vyrovnala poptávce.

Za prvních 6 měsíců se v Jižní Africe prodalo přes 160 tisíc výtisků Revoluce v opravdovém jídle. Stala se nejprodávanější knihou v zemi a tuto pozici si držela 22 týdnů. Na udílení cen Nielsen Booksellers´ Choice Awards se v roce 2014 stala Knihou roku.

Vítejte v revoluci!

JSME VEDENI K TOMU, ABYCHOM VĚŘILI, ŽE JSME LÍNÍ, MOC JÍME A DOSTATEČNĚ NECVIČÍME.

★ ★ ★ ★ ★

TATO FAKTA ALE NEJSOU PŘÍČINOU NAŠICH ZDRAVOTNÍCH PROBLÉMŮ, JSOU TO POUHÉ SYMPTOMY.

Kdy jste si naposledy dali bambus?

Asi moc často nepřemýšlíte nad stravovacími návyky medvědů.

Je pravda, že k tomu asi nevidíte sebemenší důvod, ale zkuste zvážit stravu koaly, pandy a polárního medvěda. Medvídek koala se živí výhradně listy eukalyptu, panda jí jen výhonky a listy bambusu, zatímco polární medvěd jí tuleně.

Tito tři savci mají řadu biologických podobností, ale přesto mají velice specifické stravovací požadavky. Jejich požadavky by se snad nemohly více lišit. A pokud byste je krmili něčím jiným než tím, co přirozeně jedí, brzo by zemřeli.

Odůvodnění je jasné: každý tvor na Zemi musí jíst jídlo, které mu bylo určeno. Toto „určení“ závisí na povaze jejich stvoření a vývoje (bez ohledu na to, v co věříte).

Lidské bytosti se v tomto nijak neliší. Jako všežravci jsme rozhodně mnohem složitější než průměrní savci, ale naše strava je unikátně „vytvořena“ pro náš druh.

Takže pokud chceme vědět, jaké potraviny jsou nejlepší pro moderního člověka, musíme se zblízka podívat na to, co jedli naši předkové před nedávnými (a radikálními) změnami v našich stravovacích možnostech. Stejně tak se musíme podívat na konkrétní změny, které proběhly v posledních letech i proč tomu tak bylo.

Krátká historie lidského stravování

Přestože doba kamenná už je doslova dlouhou „dobu“ za námi, nejuznávanější biologové, genetici, paleoantropologové i teoretici dnešní doby věří, že lidské geny se od počátku cesty lidí na této Zemi změnily jen pramálo.

Přibližně před 200 tisíci lety byli první lidé lovci a sběrači. K dispozici měli omezené zdroje a tito prehistoričtí lidé tak dokázali přežít na velice málo místech na Zemi. Lovili divokou zvěř kvůli tukům a bílkovinám, zatímco jejich základními potravinami bylo ovoce a zelenina sesbírané nad nebo pod zemí.

Lidé na začátku nekonzumovali vysokoenergetická obilná zrna – rýži, kukuřici, pšenici, atd. – která tvoří obrovskou část moderní lidské stravy. I když by byli schopni tato zrna sklízet, práce potřebná k jejich zpracování do stravitelné formy byla nepřiměřená. Místo toho sbírali a pěstovali jiné plodiny se zlomkem vynaložené námahy.

Přibližně před 12 tisíci lety začali lidé pro stravu zpracovávat obilné produkty, což radikálně změnilo směr vývoje lidské stravy.

Toto období známe jako neolitickou revoluci. A také to byla první katastrofa, která postihla lidské stravování.

První velká potravinová katastrofa

NEOLITICKÁ REVOLUCE

Tehdy se to zdálo jako dobrý nápad...

Když začalo tání doby ledové a lidé se vydávali na sever za účelem hledání nové země, náš druh se postupně rozvíjel a naučil se pár výhodných dovedností, které nám pomohly se ze sběračů proměnit ve farmáře.

Skoro si je dokážete představit, jak se jednu krutou zimu toulali a hledali jídlo, tedy až do té doby, než se jeden extra naštvaný chlapík rozhodl, že už má plné zuby pocitu hladu a únavy. „Musí existovat jednodušší způsob!“ (možná prohlásil, možná ne) a krátce poté se lidé naučili, jak sklízet úrodu a ochočit si zvířata.

Najednou už neexistoval podnět k tomu, aby kvůli hledání potravin kočovali. Mohli být na jednom místě a soustředit svou energii na stavbu osad, dělání dětí, pěstování plodin a jejich skladování na horší časy.

Nakonec s sebou tento přesun od kočovného způsobu života společnosti k sedavému přinesl mnohé další inovace – od specializace a dělby práce k obchodování. Výsledkem této revoluce byla civilizace, jak ji známe dnes. A přestože způsobila zázračný vývoj lidské rasy, vznikl díky ní způsob stravování, který – jak později vyšlo najevo – je mnohem méně civilizovaný. Jelikož lidé byli díky tomuto přechodu na obilnou stravu najednou menší, tlustější a nemocnější. Průměrná očekávaná délka života klesla ze 40 na 20 let. Ve skutečnosti jsme jako lidé dosáhli stejných výšek jako před 12 tisíci lety teprve v minulém století. Jedinou výhodou tohoto nového jídelníčku byl větší úspěch reprodukce. Ano, zemědělská revoluce byla přímou příčinou následného přemnožení lidí na planetě Zemi.

Čímž se dostáváme zpět k zrní a obilovinám. Schopnost pěstovat plodiny znamenala, že naši předkové brzy vyvinuli techniky, které pomáhaly přeměnit tato tvrdá, suchá semena do různých forem, které je naše tělo schopné strávit. Tento pokrok znamenal důležitý průlom, protože suchá zrna jsou mnohem odolnější a hojnější než ostatní základní „potraviny“. Svou hodnotu si obiloviny získaly díky tomu, že se daly pěstovat s minimálním úsilím, skladovat po delší dobu a nakonec mohly být vyměněny téměř za cokoli.

Teď přetočíme do dnešního dne, kdy jsme se po pár tisících let zemědělských inovací naučili tyto obiloviny nejen sklízet, ale i zpracovat je až takovým způsobem, díky němuž nám už nabízí málo z toho, co potřebujeme, ale velké množství toho, co nám spíše škodí.

Je až zarážející, jak moc se lidské zdraví zhoršilo od té doby, kdy jsme se přesunuli od stravování na základě tuku a bílkovin ke zpracovaným produktům založeným na sacharidech. A zatímco za tento postup můžeme především poděkovat lidské činnosti, Druhá velká stravovací katastrofa se udála na základě politických sil a bezostyšné manipulace s vědeckými fakty.

Pro více informací otočte na stránky 246–291.

RAFINOVANÝMI SACHARIDY SE LIDÉ ŽIVÍ TEPRVE V POSLEDNÍCH STO LETECH,

★ ★ ★ ★ ★

JINÝMI SLOVY PO DOBU JEDNOHO PROCENTA NAŠÍ EXISTENCE.

Druhá rána do žeber

STRAVOVACÍ CÍLE PRO AMERIČANY Z ROKU 1977

Americký Senát vytvořil koncept stravování, na který se i dnes stále spoléháme – jenže vědecké podklady pro tento koncept mají hodně vad na kráse.

V roce 1953 vydal americký biochemik Ancel Keys (Ph.D.) studii, která dokazovala vztah mezi množstvím tuku v naší stravě, hladinou cholesterolu a rizikem srdečního infarktu.

Jeho závěrem bylo v podstatě to, že tuk v naší stravě zvyšuje hladinu cholesterolu v krvi, čímž ucpává tepny a způsobuje srdeční onemocnění.

V Keysových vědeckých závěrech je ovšem celá řada problémů. Na začátek například to, že se z dvaadvaceti zkoumaných zemí rozhodl ignorovat údaje ze šestnácti z nich a použít jen ty ze šesti zemí, které podporovaly jeho teorii. Stejně tak se rozhodl ve studii nezohlednit masivní nárůst kouření cigaret po první světové válce. Nárůst, který se časově shodoval s náhlým vzestupem srdečních onemocnění. Navíc Keys byl akademickým teoretikem, který ve skutečnosti nikdy neléčil pacienta trpícího srdečním onemocněním.

Tyto faktory společně s jeho neschopností prokázat příčinnou souvislost prostřednictvím náhodných klinických studií – což je základní předpoklad vědeckých studií – vážně zpochybňují jeho závěry.

Ale i přes tuto řadu nedostatků, kritiky a varování ze strany respektovaných profesionálů použil Výbor pro výživu a lidské potřeby v roce 1977 Keysovu studii jako základ svých výživových doporučení.

Výsledná strava s vysokým obsahem sacharidů a nízkým obsahem tuku (high-carb, low-fat – HCLF), kterou tyto pokyny podporovaly, byla přijata ve většině zemí západního světa. A má se z čeho zodpovídat – zejména za dramatický nárůst obezity a diabetu od roku 1980.

Pro více informací otočte na stránky 246–291.

Třetí rána pod pás

GENETICKY MODIFIKOVANÉ POTRAVINY

Potravinářský průmysl je poháněn hlavně obchodní rentabilitou, ne vaším zdravím.

V období posledních několika desítek let začaly obiloviny a zrna, které (bohužel) tvoří podstatnou část naší stravy, získávat ještě ošidnější podobu.

Chemické složení rostoucího počtu plodin je upravováno pomocí genetického inženýrství. Účelem tohoto postupu je přijít s něčím, co se u dané plodiny přirozeně neobjevuje, abyste tak prodloužili její trvanlivost, zlepšili chuť nebo odolnost vůči pesticidům.

Geneticky modifikované plodiny sice vypadají povědomě, ale jejich genetická výbava podobná vůbec není. Takové ovoce a zelenina má nakonec vyšší obsah cukru a sacharidů než jejich přírodní příbuzní.

V dnešní době je geneticky modifikováno přes 12 procent plodin po celém světě. A toto číslo se rapidně zvyšuje každým dnem, protože mocné komerční a politické vlivy došly k závěru, že tyto potraviny nepředstavují pro naše zdraví o nic větší riziko než potraviny přírodní. Přehlíží se nicméně podstatný fakt, totiž že lidská biologie je přizpůsobena masu, ovoci a zelenině, které naši předkové jedli od pradávna.

Takže vzhledem k dlouhé lidské existenci jsou obilná zrna vcelku novým produktem. Zahrnuli jsme je do své stravy až v posledním zlomku lidské existence. Přidejte si k tomu dvacet let geneticky modifikovaných potravin a vznikne vám mix, z něhož jsou naše těla ještě víc zmatená. A co hůř, nemáme ani ponětí o tom, jaký vliv na dlouhodobé zdraví lidí budou mít tyto nedávné změny.

Stejně jako koala, panda nebo polární medvěd máme i my, lidé, přírodou předepsanou stravu, kterou jsme se pilně řídili po dobu statisíců, možná milionů let. Ale na rozdíl od jiných savců, kteří bezmyšlenkovitě pokračují v konzumaci toho, co pro ně bylo určeno, jsme my nedávno sešli z cesty.

ISBN 978-0-9927573-7-3

Úprava elektronickej verzie Dibuk, s. r. o., 2017