Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

prof. JUDr. Hana Marková

Daňové zákony 2018, úplná znění platná k 1. 1. 2018

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 6 775. publikaci

Realizace obálky Ondřej Mikulecký

Sazba a zlom Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 288

28. vydání, Praha 2018

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2017

ISBN 978-80-271-0937-1 (ePub)

ISBN 978-80-271-0936-4 (pdf)

ISBN 978-80-271-0766-7 (print)

Úvod

Na počátku roku 1999 nabídlo nakladatelství GRADA Publishing poprvé soubor daňových zákonů ve znění platném pro rok 1999 se stručnými komentáři. Tak vznikla tradice, která zůstává – díky zájmu čtenářů – zachována i pro rok 2018.

Do textu daňových zákonů k 1. 1. 2018 jsou zapracovány změny vyplývající ze zákonů, jejichž účinnost je stanovena k 1. 1. 2018 (event. později). V předkládaném souboru jsou tak soustředěny úplné texty daňových zákonů s tím, že jsou odlišným typem písma zdůrazněny novelizace přijaté a publikované ve Sbírce zákonů, jejichž účinnost je stanovena od 1. 1. 2018 – změna je vyznačena tučným písmem. Uživatele souboru DZ nechceme zatěžovat maximem textu, jehož účinnost je časově vzdálená a kdy se ukazuje, že není vyloučeno, že se některá ustanovení mohou do doby účinnosti ještě změnit. Z uvedeného důvodu tak pouze v přehledu novelizací, zařazeného u každého zákona, jsou uvedena všechna čísla zákonů, které mají stávající text měnit, a u těch, které mají účinnost pozdější, je číslo zákona podtrženo.

V následujícím přehledu jsou připomenuty novely daňových zákonů přijaté od počátku roku 2017 s tím, že u některých zákonů je ještě doplněn odkaz na úvodní komentář nejpodstatnějších změn před textem příslušného zákona. Naší zásadou je zařazovat do souboru DZ jen texty, které již byly publikovány ve Sbírce zákonů.

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, prošel od začátku roku 2017 pěti novelizacemi.

Nejprve to byl zákon č. 170/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti daní, s účinností dne 1. 7. 2017. Zákon měl být sice přijat dříve, což se nezdařilo, ale zůstalo zachováno to, že některá ustanovení této novely mohou být aplikována již pro zdaňovací období roku 2017. Některá ustanovení se však týkají až roku 2018, což může subjektům přinášet určité problémy při aplikaci a je třeba sledovat přechodná ustanovení zákona. Řada změn se týká jak daně z příjmů fyzických osob (změny § 4, 6, 7, 9, 10), tak jsou to změny ve zdanění příjmů právnických osob (§ 19, 19b, 20) či společných ustanovení – změny § 21d, 23, 24, 25, 28, 29. Dále byl doplněn § 30c a ke změnám došlo v oblasti daňového zvýhodnění na vyživované děti (§ 35c). Podrobnější výklad změn provedených tímto zákonem je zařazen v úvodním komentáři před textem zákona.

Další změny zákona o daních z příjmů přinesl zákon č. 200/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Tímto zákonem byla zvýšena částka daňového zvýhodnění na první dítě podle § 35c odst. 1 na částku 15 204 Kč.

Zákon o daních z příjmů byl novelizován rovněž zákonem č. 225/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Jedná se o upřesnění způsobu prokazování nároku na odečet nezdanitelné části daně v případě úroků vynaložených na bytové potřeby podle § 15 odst. 3. Zatímco dosud bylo k prokázání nutné stavební povolení, nově byla do § 38l doplněna další forma, a to společné povolení, kterým se stavba umisťuje a povoluje.

Zákon č. 246/2017 Sb., o evropských politických stranách a evropských politických nadacích a o změně některých zákonů, upravil text § 15 a 19 v souladu s tímto zákonem.

Zatím poslední změna byla provedena zákonem č. 293/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za újmu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. Změna se týká doplnění výčtu daňově uznatelných nákladů podle § 24 odst. 2 novým ustanovením sub zz), podle něhož je daňově účinným nákladem převod prostředků z garančního fondu do fondu zábrany škod.

Zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, byl v roce 2017 novelizován zákonem č. 170//2017 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti daní – v novele jde o doplnění či změny textu v § 1, 2, 7.

Zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, byl novelizován zákonem č. 225/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, kdy došlo s účinností od 1. 1. 2018. k drobné úpravě § 4, 6 a 9.

Zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí, které upravilo oblast úplatných převodů nemovitých věcí, nebylo v roce 2017 novelizováno.

Zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, byl novelizován zákonem č. 63/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 56/2001 Sb., o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích a o změně zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Tento zákon přinesl drobnou úpravu § 2, 3 a 6 s tím, že jde spíše o terminologické upřesnění textu zákona.

Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, byl během roku 2017 také několikrát novelizován.

Nejprve to byl zákon č. 33/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, a změna se týkala přílohy č. 3 zákona – zdanění novin a časopisů. Pod č. 34/2017 Sb., bylo publikováno ve Sbírce zákonů usnesení Poslanecké sněmovny, která přehlasovala veto prezidenta republiky.

Změna textu zákona je spojena také s Nálezem Ústavního soudu publikovaným ve Sbírce zákonů pod č. 40/2017 Sb., který se zabývá návrhem na zrušení některých ustanovení zákona č. 235/2004 Sb. a kterým došlo ke zrušení § 101d odst. 1 a § 101g odst. 5 zákona.

Zákon č. 170//2017 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti daní, přináší řadu změn, které se týkají i zákona o dani z přidané hodnoty. Mění se např. § 4, 10, 13, doplňuje se § 20a, mění se § 24, 24a, 42, 57, 66, 69, 74 či 75, vkládá se § 80a či § 92ea a mění se řada dalších ustanovení. Podrobnější výklad změn je zařazen před textem zákona.

Novelizace zákonem č. 225/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, přinesla změnu v osvobození od daně v § 56.

Dosud poslední novela zákona je zákon č. 371/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o platebním styku, který přinesl dvě změny, a sice změnu § 54, která má účinnost od 13. 1. 2018 a změnu § 101d, která má účinnost od 1. 1. 2018.

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, byl novelizován v roce 2017 zákonem č. 65/2017 Sb., o ochraně zdraví před škodlivými účinky návykových látek. Zákon zrušil část čtvrtou zákona o spotřebních daních a vypustil i termín lihovina.

Zákon č. 183/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o odpovědnosti za přestupky a řízení o nich a zákona o některých přestupcích, doplnil do zákona část devátou vymezující přestupky a upravil text v souvisejících paragrafech (§ 1 a 135–135zi).

Je třeba ještě upozornit na to, že k 1. 1. 2018 vstupuje v účinnost část textu zákona č. 315/2015 Sb. – § 104 – upravující sazby daně z tabákových výrobků. Až od 1. 1. 2019 vstupuje v účinnost znění § 57 zákona č. 453/2016 Sb., týkající se vracení daně některým subjektům, a až od 1. 1. 2021 vstupuje v účinnost část zákona č. 382/2015 Sb., která obsahuje změny daně z minerálních olejů.

Do souboru daňových zákonů byly v roce 2008 zařazeny texty upravující daň ze zemního plynu a některých dalších plynů, daň z pevných paliv a daň z elektřiny – nejčastěji označované jako energetické daně (někdy označované jako daně ekologické). Tyto daně jsou upraveny v rámci zákona č. 261/2007 Sb., o stabilizaci veřejných rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č.183/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o odpovědnosti za přestupky a řízení o nich a zákona o některých přestupcích, doplnil do zákona ustanovení týkající se přestupků u jednotlivých daňových povinností.

I zde je třeba upozornit na jednu změnu, která se týká tohoto zákona a která je obsažena v zákoně č. 382/2015 Sb. a jejíž účinnost je stanovena – obdobně jako tomu je u spotřebních daní – až na 1. 1. 2021. Jde o zrušovací ustanovení – v části čtyřicáté páté čl. LXXII § 8 se zrušuje odstavec 7.

Do souboru daňových zákonů byl v roce 2017 zařazen zákon upravující daň z hazardních her, zavedenou zákonem č. 187/2016 Sb., jehož účinnost byla v převážné části textu stanovena k 1. 1. 2017. Tento zákon nebyl během roku 2017 novelizován.

Od 1. 1. 2011 je daňové řízení komplexně upraveno zákonem č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů. Tento zákon byl v roce 2017 pozměněn zákonem č. 170/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti daní a který přináší několik změn, které se týkají daňového řádu. Dochází k úpravám textu např. § 33, doplňuje se § 52, upravují se dále např. § 56, 71, 72, 156, 157, 166 či § 238, 243, 247 či 254a.

Nakladatelství GRADA Publishing, a.s. a autoři, kteří se podíleli na uvozujících komentářích, věří, že předkládaný soubor zákonů bude dobře sloužit všem uživatelům. I když snahou všech zúčastněných na této publikaci bylo maximální úsilí o přesnost textu, považujeme za důležité upozornit, že právně závazný je pouze text publikovaný ve Sbírce zákonů.

Na zpracování se autorsky podíleli: prof. JUDr. Hana Marková, CSc. (sestavení, úvod), JUDr. Monika Novotná (autorka komentáře k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. Svatopluk Galočík a Ing. Oto Paikert (komentář k zákonu č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty).

Hlavní změny zákona o daních z příjmů

Zákon o daních z příjmů byl opětovně novelizován i v průběhu roku 2017. Bohužel Ministerstvo financí nesplnilo v minulém období slib předložit ke schválení Parlamentu ČR zcela nový zákon o daních z příjmů, byť jsme jej již při zpracování minulého vydání Daňových zákonů očekávali. I nadále se tak při výkladu zákona o daních z příjmů budeme potýkat s nepřehlednou úpravou způsobující časté interpretační i aplikační nejasnosti. I z tohoto důvodu narůstá význam daňové judikatury Nejvyššího správního soudu.

Změny účinné pro zdaňovací období roku 2017

Zákonem č. 106/2016 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti mezinárodní spolupráce při správě daní a zrušuje se zákon č. 330/2014 Sb., o výměně informací o finančních účtech se Spojenými státy americkými pro účely správy daní, bylo zrušeno ustanovení § 38fa zákona, které upravovalo postavení platebního zprostředkovatele.

K 1. 1. 2017 nabyly účinnosti některé změny provedené zákonem č. 377/2015 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o ukončení důchodového spoření. Tento zákon v první řadě zvýšil limit plnění zaměstnavatele na penzijní nebo životní pojištění, osvobozený od daně dle § 6 odst. 9 písm. p) z 30 000 Kč na 50 000 Kč. Dále je možné, aby si poplatník odečetl od základu daně příspěvek zaplacený na jeho penzijní nebo životní pojištění ve smyslu § 15 odst. 5 až do výše 24 000 Kč.

Změnu zákona o daních z příjmů přinesl též zákon č. 188/2016 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o hazardních hrách a zákona o dani z hazardních her. Ustanovení § 4 odst. 1 písm. f) bod 3. zpřesnilo osvobození od daně u příjmu v podobě ceny z veřejné nebo reklamní soutěže nebo veřejného slosování. Výhry z hazardních her byly zahrnuty do tzv. ostatních příjmů podle § 10 odst. 1 písm. h) a výhry z reklamních soutěží a slosování do ostatních příjmů podle § 10 odst. 1 písm. ch). Jedná se o terminologickou změnu, dříve byly oba typy výher zahrnuty pod § 10 odst. 1 písm. h). Osvobození od daně se podle § 10 odst. 3 písm. b) vztahuje na výhry z tomboly s herní jistinou do 100 000 Kč podle zákona upravujícího hazardní hry, hazardní hry provozované na základě ohlášení podle zákona upravujícího hazardní hry, nebylo-li její provozování obecním úřadem zakázáno, hazardní hry provozované na základě základního povolení podle zákona upravujícího hazardní hry, a hazardní hry provozované na základě právních předpisů obdobných zákonu upravujícímu hazardní hry vydaných v členském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor. Limit charitativních plnění, která je možné odečíst od základu daně podle § 20 odst. 8, nadále není navyšován o bezúplatná plnění, která odpovídají uplatněným slevám na dílčím odvodu z loterií a jiných podobných her. Ustanovení o zvláštní sazbě daně ve výši 15 % se uplatní podle § 36 odst. 2 písm. k) též u výher z reklamních soutěží a reklamních slosování, nepůjde-li o osvobozené plnění.

Dle očekávání nabyla další novela zákona o daních z příjmů, zákon č. 170/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti daní, účinnosti dne 1. 7. 2017 a některá její ustanovení mohou být aplikována již pro zdaňovací období roku 2017. Prvním z nich je novelizované ustanovení § 4 odst. 1 písm. s) bod 4 – jedná se o případ, kdy se osvobození podílu v obchodní korporaci, vlastněného poplatníkem déle než 5 let, nevztahuje na příjem z úplatného převodu odpovídající zvýšení nabývací ceny podílu člena korporace nepeněžitým plněním ve prospěch vlastního kapitálu obchodní korporace – doplněním slova nepeněžitý se tak osvobození bude nově vztahovat na případy, kdy ke zvýšení nabývací ceny došlo peněžitým plněním poplatníka ve prospěch vlastního kapitálu korporace.

Novelizované ustanovení § 8 odst. 7 zpřesnilo zdanění odkupného, které se pro účely stanovení základu daně z příjmů snižuje o zaplacené pojistné. Dosud platná výjimka z této zásady vztahující se k příspěvku na pojistné za soukromé životní pojištění zaměstnance, které hradil zaměstnavatel za zaměstnance za jeho soukromé pojištění v době delší než uplynulých 10 let a současně po 1. lednu 2001, byla upřesněna tak, že jde o případy, které nebyly zdaněny z důvodu výplaty pojistného plnění ze soukromého životního pojištění, jiného příjmu, který není pojistným plněním a nezakládá zánik pojistné smlouvy, nebo předčasného ukončení pojistné smlouvy před skončením doby 60 kalendářních měsíců od uzavření smlouvy nebo před rokem, ve kterém pojištěný dosáhne 60 let. Došlo rovněž ke zpřesnění způsobu prokazování nároku na nezdanitelnou část daně zaměstnancem ve vztahu k penzijnímu pojištění, připojištění nebo penzijnímu spoření podle § 38l odst. 1 písm. h).

Skutečnost, že již pro rok 2017 je možné využít osvobození od daně z příjmů právnických osob pro příjmy České republiky z operací řízení likvidity státní pokladny a řízení státního dluhu podle zákona upravujícího rozpočtová pravidla, řadové poplatníky zřejmě příliš neovlivní.

Podle § 19 odst. 1 písm. zi) se již pro rok 2017 nevztahuje osvobození od daně na příjmy z podílu na zisku plynoucí mateřské společnosti od dceřiné společnosti v případě, že dceřiná společnost má možnost o vyplacené podíly na zisku snížit základ daně.

Pro zdaňovací období roku 2017 se může použít novelizované ustanovení o finančním leasingu ve smyslu § 21d, a to pro ten finanční leasing, u něhož došlo k předání předmětu finančního leasingu uživateli po nabytí účinnosti zákona (tj. po 1. 7. 2017). Ustanovení o finančním leasingu se vztahuje výlučně na leasing hmotného majetku. Finanční leasing se pro účely daně z příjmů považuje za nájem, pokud je ukončen před uplynutím minimální doby stanovené § 21d odst. 2 (tj. pokud i přes předčasné ukončení smlouvy bude zachována minimální doba finančního leasingu, bude se i nadále pro daňové účely jednat o finanční leasing), nebo pokud nedojde k převodu vlastnického práva na uživatele (lhostejno, zda po uplynutí nebo před uplynutím sjednané doby leasingu). Do ustanovení § 21d byl doplněn nový odst. 6, který vylučuje, aby byl za finanční leasing považován leasing hmotného majetku vyloučeného z odpisování a leasing nehmotného majetku.

Ustanovení § 23 odst. 2 písm. b) postavilo pro účely stanovení základu daně z příjmů poplatníky, kteří nevedou účetnictví, na roveň s poplatníky, kteří vedou tzv. jednoduché účetnictví – u obou se základ daně stanoví jako rozdíl mezi příjmy a výdaji.

Nově bude postupovat poplatník, který získal peněžitý dar (s výjimkou daru osvobozeného od daně nebo daru, který není předmětem daně) účelově poskytnutý na pořízení hmotného majetku nebo na technické zhodnocení. O hodnotu takového daru bude moci v souladu s § 23 odst. 3 písm. c) bod 9. poplatník snížit základ daně za předpokladu, že poplatník tento příjem zahrnul do základu daně.

Pro rok 2017 se zpřesnilo uplatnění daňově účinných výdajů podle § 24 odst. 2 písm. zr). Daňovými výdaji tak jsou výdaje na tvorbu fondu kulturních a sociálních potřeb u veřejně prospěšného poplatníka nebo sociálního fondu u poplatníka, který je veřejnou vysokou školou nebo veřejnou výzkumnou institucí, do procentuální výše úhrnu vyměřovacích základů zaměstnance pro pojistné na sociální zabezpečení a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti za zdaňovací období, v jakém lze mzdu zaměstnance uplatnit jako výdaj související s dosažením, zajištěním a udržením zdanitelných příjmů, která je shodná s procentuální výší základního přídělu, kterým je tvořen fond kulturních a sociálních potřeb, fondu účelově určených prostředků u poplatníka, který je veřejnou vysokou školou nebo veřejnou výzkumnou institucí, fondu provozních prostředků u poplatníka, který je veřejnou vysokou školou, stipendijního fondu u poplatníka, který je vysokou školou, a fondů k zabezpečení působnosti České kanceláře pojistitelů vymezené zákonem upravujícím pojištění odpovědnosti z provozu vozidla, s výjimkou výdajů na tvorbu fondu zábrany škod.

Poplatník, který před nabytím účinnosti novely uplatňoval výdaje na zřízení práva stavby podle § 24 odst. 2 písm. zx) v dosavadním znění, které bylo novelou zrušeno, je povinen od účinnosti novely zahájit odpisování práva stavby v souladu s novelou ze vstupní ceny snížené o částky, které byly před účinností novely uplatněny jako daňově účinné výdaje, a to po zbývající dobu trvání práva stavby.

Ustanovení § 24 odst. 2 písm. w) umožňuje jako daňově účinný výdaj uplatnit (s účinností pro zdaňovací období započaté po účinnosti novely) na nabývací cenu akcie nebo kmenového listu, které nejsou podle právních předpisů upravujících účetnictví oceňovány reálnou hodnotou, a nabývací cenu podílu na společnosti s ručením omezeným nebo na komanditní společnosti anebo na družstvu, a to jen do výše příjmů z prodeje této akcie, tohoto kmenového listu nebo tohoto podílu. Nově, a s účinností již pro zdaňovací období roku 2017, se toto omezení nepoužije u cenného papíru, který není podle právních předpisů upravujících účetnictví oceňován reálnou hodnotou pouze z toho důvodu, že poplatník daně z příjmů právnických osob je mikro účetní jednotkou podle právních předpisů upravujících účetnictví.

Podle novelizovaného ustanovení § 28 odst. 1 písm. d) může být již v letošním roce odpisovatelem hmotného majetku příspěvková organizace územního samosprávného celku nebo dobrovolného svazku obcí, pokud jde o hmotný majetek předaný zřizovatelem k hospodaření; tento subjekt také pokračuje v odpisování původním odpisovatelem podle § 30 odst. 10 písm. n). U hmotného majetku, který byl příspěvkové organizaci zřízené územním samosprávným celkem nebo dobrovolným svazkem obcí předán k hospodaření před 1. lednem 2017, pokračuje příspěvková organizace při zachování způsobu odpisování v odpisování započatém poplatníkem, který je vlastníkem tohoto majetku, ze vstupní ceny, ze které odpisoval původní poplatník. Obdobně se postupuje u hmotného majetku vloženého členskou obcí do dobrovolného svazku obcí. Vstupní cena hmotného majetku odpisovaného příspěvkovou organizací územního samosprávného celku nebo dobrovolného svazku obcí se nesnižuje o investiční dotace z rozpočtu zřizovatele podle § 31 odst. 1 písm. b) zákona o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů ve znění účinném před 19. únorem 2015.

Pro technické zhodnocení hmotného majetku dokončené a uvedené do stavu způsobilého obvyklému užívání po dni nabytí účinnosti novely, se použije novelizované ustanovení § 28 odst. 7. Jedná se o možnost odpisování technického zhodnocení poplatníkem, který není nájemcem ani uživatelem leasingu, a kterému byl přenechán k užívání hmotný majetek – může se tak jednat např. o podnájemce hmotného majetku, který technické zhodnocení uhradil.

Vstupní cena hmotného majetku se již pro rok 2017 snižuje podle § 29 odst. 1 věta šestá o bezúplatný příjem.

Novela doplnila do zákona o daních z příjmů ustanovení § 30c upravující odpisy při zvýšení spoluvlastnického podílu. Zákon konstruuje, že při zvýšení spoluvlastnického podílu se dosavadní spoluvlastnický podíl poplatníka slučuje s nově nabytým spoluvlastnickým podílem a poplatník pokračuje ve způsobu odpisování dosavadního hmotného majetku ze změněné vstupní ceny.

Doba odpisování nehmotného majetku podle § 32 odst. 4 se upravila pro majetek pořízený po 1. 7. 2017 tak, že doba stanovená zákonem je považována za dobu minimální, tj. poplatník se může rozhodnout odpisovat nehmotný majetek i delší dobu.

Novela ustanovení § 35c odst. 1 zvyšuje daňové zvýhodnění na vyživované dítě, a to na druhé na částku 19 404 Kč a třetí a každé další na částku 24 204 Kč ročně. Při zúčtování mzdy a výpočtu zálohy na daň z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti za kalendářní měsíce roku 2017 před nabytím účinnosti novely se postupuje podle dosavadního znění.

Novela zrušila ustanovení § 35ca, které vylučovalo aplikaci daňového zvýhodnění na vyživované děti v případě, že poplatník zákonné možnosti a daňově účinné výdaje uplatnil v paušální procentní sazbě podle § 7 odst. 7 nebo 9 odst. 4. Toto zrušení může poplatník aplikovat již pro zdaňovací období roku 2017, ovšem za podmínky, že paušální výdaje pro toto zdaňovací období uplatní ve snížené výši dle novelizovaného znění (tj. z příjmů do 1 000 000 Kč).

Změny účinné pro zdaňovací období roku 2018

Ostatní novelizovaná ustanovení zákona o daních z příjmů dle zákona č. 170/2017 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti daní, bude možné využít až pro zdaňovací období následující po účinnosti novely, tedy pro většinu poplatníků pro rok 2018.

Dochází ke zpřesnění ocenění nepeněžního příjmu podle § 3 odst. 3 zákona, podle něhož se zákonem stanoveným způsobem oceňuje nejen nepeněžní příjem opakující se, ale též trvající. Osvobození příjmů z prodeje nemovitých věcí podle § 4 odst. 1 písm. a) v případě, že poplatník použil získané prostředky na uspokojení bytové potřeby, se konkretizuje tak, že musí jít o vlastní bytové potřeby. Podle § 4 odst. 1 písm. b) se stejně jako při posouzení osvobození příjmů z prodeje postupuje i při osvobození příjmů získaných formou vypořádání spoluvlastnictví k nemovitým věcem, a to včetně vypořádání spoluvlastnictví k právu stavby. Osvobození příjmů v podobě podpory nebo příspěvku z prostředků fundace podle § 4 odst. 1 písm. k) se omezuje na případy, kdy nejde o příjem od rodinné fundace. Do pětileté lhůty pro osvobození příjmu z úplatného převodu podílu v obchodní korporaci se podle § 4 odst. 1 písm. s) započítává též doba, po kterou byl tento podíl prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele, v případě, že jde o úplatný převod podílu nabytého děděním od zůstavitele, který byl příbuzným v řadě přímé nebo manželem. Obdobná úprava byla přijata též v § 4 odst. 1 písm. x) ve vztahu k osvobození příjmů z převodu cenných papírů a podílů z podílových listů.

Pro příjem ve formě odstupného za uvolnění jednotky, který nesplňuje podmínky osvobození podle § 4 odst. 1 písm. v), zákonodárce zpřesnil, že se stává příjmem podle § 10 v posledním zdaňovacím období, ve kterém mohly být podmínky pro osvobození splněny. Osvobození příjmů z úplatného převodu cenných papírů a z podílů připadajících na podílové listy do 100 000,- Kč se nově nevztahuje na příjmy z kapitálového majetku a na příjmy z úplatného převodu cenných papírů nebo z podílů připadajících na podílové listy při zrušení podílového fondu, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, a to do 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti; jedná-li se o kmenový list, činí doba 5 let.

Do zákona o daních z příjmů bylo do § 4 odst. 1) doplněno písm. y), které osvobozuje příjem poplatníka z nabytí vlastnického práva k jednotce (zpravidla družstevnímu bytu) a které dříve bylo zahrnuto v § 4a písm. h). Podle § 4a písm. h) jsou pak nově osvobozeny příjmy plynoucí z odpisu dluhu při reorganizaci nebo při oddlužení provedeném podle zákona upravujícího řešení úpadku. Další změny § 4a jsou víceméně zpřesňujícího charakteru.

Z § 5 odst. 10 bylo vypuštěno ustanovení písm. d), které ukládalo zvýšit základ daně o částku ve výši ocenění nepeněžitého vkladu sníženou o výši vkladu, která je vyplácená obchodní korporací jejímu členovi.

Ustanovení § 6 odst. 3, ve kterém jsou definovány příjmy ze závislé činnosti, bylo upřesněno tak, že za tyto příjmy poplatníka – zaměstnance se považují též nepeněžité příjmy podle odst. 9 písm. d) a zvýhodnění podle písm. f), pokud je zaměstnavatel poskytuje rodinnému příslušníkovi zaměstnance. Zvýhodněné zdanění příjmů ze závislé činnosti podle § 6 odst. 4, které se dosud vztahovalo na příjmy z dohody o provedení práce do 10 000 Kč měsíčně, je nově možné uplatnit i na ostatní příjmy zaměstnance, které u téhož zaměstnavatele v úhrnu nepřekročily 2 500 Kč za kalendářní měsíc; nově se bude daň z těchto příjmů počítat z tzv. superhrubé mzdy ve smyslu § 6 odst. 12. Dále byla zpřesněna úprava příjmů ze závislé činnosti, které jsou od daně osvobozeny (§ 6 odst. 9).

Zásadní dopad má omezení tzv. výdajových paušálů podle § 7 odst. 7 zákona. Maximální hranice všech výdajových paušálů se snižuje na polovinu, výdajový paušál v plné procentní sazbě si tak budou moci uplatnit jen poplatníci s příjmy do 1 000 000 Kč, ostatním se bude krátit. Obdobně je snížen i výdajový paušál pro poplatníky s příjmy z pronájmu podle § 9 odst. 4.

Zmíněná novela zákona o daních z příjmů sice počítá s tím, že poplatník bude moci využít zpřesněné ustanovení § 7a o dani stanovené paušální částkou (změna spočívá především v tom, že o daň stanovenou paušální částkou mohou požádat poplatníci, mající příjmy z § 7 odst. 1 a) až c) i v případě, že vedle nich pobírali příjmy ze závislé činnosti podle § 6), nicméně s ohledem na to, že pro využití v roce 2017 bylo nutné podat žádost správci daně do 31. května 2017 a novela nabyla účinnosti až k 1. 7. 2017, je tato možnost prakticky vyloučená a poplatník bude novelizované znění moci využít až v roce 2018.

Zákon o daních z příjmů doplnil chybějící úpravu příjmů z rodinné fundace. Dosud totiž platilo, že poplatník musel zdanit příjmy, které od takové rodinné fundace získal, i když se jednalo o příjmy z jeho majetku, který do této fundace vložil. Nově jsou takto získané příjmy v souladu s § 10 odst. 3 písm. c) bod 4. osvobozeny od zdanění, a to včetně případů, kdy byl majetek do fundace vložen takovou osobou (příbuzným v pokolení přímém, sourozencem apod.), u níž vzhledem k příbuzenskému poměru je i darování osvobozeno od daně (viz § 10 odst. 1 písm. c) bod 1.). Rodinná fundace je nově definovaná v § 17a odst. 2 písm. f) jako nadace nebo nadační fond, které podle svého zakladatelského jednání slouží k podpoře zakladatele nebo osob blízkých zakladateli, nebo jejichž činnost směřuje k podpoře zakladatele nebo osob blízkých zakladateli. Rodinná fundace nemůže být veřejně prospěšným poplatníkem. Pro účely daní z příjmů pak podle § 21c odst. 2 platí, že při plnění z rodinné fundace se nejdříve plní ze zisku fundace a až poté z ostatního majetku fundace

Podle § 18 odst. 2 písm. f) nově není předmětem daně z příjmů právnických osob pojistné plnění z pojištění domu sjednaného společenstvím vlastníků jednotek.

Osvobození od daně z příjmů se zásadně věcně nezměnilo, provedené úpravy se týkají sjednocení terminologie daňového zákona s občanským zákoníkem (např. služebnost místo věcného břemene) a systematiky celého ustanovení § 19 a § 19b.

Další zpřesnění se týká úpravy výdajů při cesi smlouvy o finančním leasingu. Výdajem je u postupníka i částka jím hrazená postupiteli ve výši rozdílu mezi úplatou u finančního leasingu, která byla postupitelem zaplacena, a úplatou u finančního leasingu, která je u postupitele výdajem podle § 24 odst. 6.

Ostatní změny § 24 jsou opět převážně terminologickým upřesněním stávající úpravy v návaznosti na novou soukromoprávní úpravu.

Z daňově uznatelných nákladů podle § 25 odst. 1 písm. f) jsou nově vyloučeny úroky z posečkané částky a peněžité tresty, podle písm. h) nepeněžní plnění poskytovaná zaměstnavatelem zaměstnanci ve formě příspěvku na tištěné knihy včetně obrázkových knih pro děti, mimo knih, ve kterých reklama přesahuje 50 % plochy, podle písm. y) dílčí platba příspěvku poplatníků, kteří jsou účetními jednotkami, na zajištění financování, zpracování, využití a odstranění elektroodpadu ze solárních panelů uvedených na trh do 1. ledna 2013 prováděné provozovatelem kolektivního systému.

Hmotným majetkem vyloučeným z odpisování podle § 27 písm. j) je nově i majetek nabytý plněním ze svěřenského fondu nebo z rodinné fundace.

Ze změn § 29, který upravuje určení vstupní ceny hmotného majetku pro účely odpisování, upozorňujeme na nový odst. 10, podle něhož se postupuje v případě, kdy je odpisované stavební dílo likvidováno v souvislosti s výstavbou nového stavebního díla nebo jeho technickým zhodnocením. V takovém případě je součástí vstupní ceny nového stavebního díla zůstatková cena likvidovaného stavebního díla.

Ustanovení § 30 odst. 4 bylo doplněno o způsob výpočtu odpisu práva stavby tak, že roční odpis práva stavby se stanoví jako podíl vstupní ceny a sjednané doby trvání práva stavby.

Ustanovení § 36 o určení zvláštní sazby daně bylo v odst. 1 doplněno o písm. c), podle něhož se srážkovou daní v sazbě 15 % daní bezúplatné příjmy uvedené v § 22 odst. 1 písm. d) (příjem z prodeje nemovitých věcí), h) (příjem z převodu podílu v obchodní korporaci) a i) (příjem z prodeje obchodního závodu), jedná-li se o příjmy plynoucí od daňových rezidentů České republiky nebo od stálých provozoven daňových nerezidentů umístěných na území České republiky. Podle § 36 odst. 5 se zavádí zvláštní sazba daně ve výši 19 % z úrokového příjmu z účtu a vkladu u bank a spořitelních a úvěrních družstev u veřejně prospěšného poplatníka a společenství vlastníků jednotek.

Ustanovení § 38c odst. 1 zpřesnilo definici plátce daně ve smyslu zákona o daních z příjmů. Do ustanovení § 38d byla zapracována úprava vracení záloh na podíl na zisku, vyplacených korporací jejímu členovi, což nově umožňuje zákon o obchodních korporacích (nový odst. 11). Vrací-li se vyplacená záloha na podíl na zisku poté, co došlo k převodu nebo přechodu podílu v obchodní korporaci, náleží právo na vrácení neoprávněně sražené daně vztahující se k vyplacené záloze na podíl na zisku poplatníkovi, kterému vznikla povinnost vrátit zálohu na podíl na zisku. Do nového odst. 12 byla doplněna úprava lhůty při pochybnostech poplatníka o správnosti sražené daně. V takovém případě může poplatník požádat plátce daně o vysvětlení do 2 let ode dne sražení daně; po uplynutí této lhůty může o vysvětlení požádat do 60 dnů ode dne, kdy se o výši sražené daně dozvěděl.

Pokud bude zaměstnanec požadovat, aby mu zaměstnavatel provedl roční výpočet daně ve smyslu § 38k odst. 5, musí do 15. února následujícího roku učinit prokazatelné prohlášení o tom, že není povinen podávat daňové přiznání a zda a od kterých plátců v uplynulém zdaňovacím období pobíral příjmy ze závislé činnosti.

Zcela nové je ustanovení § 38nd, nazvané závazné posouzení způsobu určení základu daně daňového nerezidenta z činností vykonávaných prostřednictvím stálé provozovny. Předmětem závazného posouzení, které se vydává na žádost poplatníka, je určení, zda způsob určení základu daně nebo daňové ztráty daňového nerezidenta z činností vykonávaných prostřednictvím stálé provozovny nevede k nižšímu základu daně či vyšší daňové ztrátě, než jaké by dosáhl z téže nebo podobné činnosti vykonávané za obdobných podmínek daňový rezident České republiky. Žádost o závazné posouzení podle § 38nd nelze podat před 1. lednem 2018.

Nejasnosti ohledně toho, kdy má být poplatníkovi vrácen přeplatek na dani, vykázaný v daňovém přiznání, odstraňuje nový § 38zf. Pokud poplatník podá daňové přiznání současně s žádostí o vrácení vratitelného přeplatku před uplynutím lhůty stanovené pro podání daňového přiznání, hledí se na žádost jako na podanou v poslední den lhůty pro podání daňového přiznání. Upozorňujeme, že tento postup se může týkat i případů, kdy poplatník – ač má u správce daně založenou plnou moc udělenou daňovému poradci – si podá daňové přiznání sám, tj. k 31. 3., ačkoli zákonná lhůta pro podání je prodloužena do 30. 6. – pro tento případ by se tedy jeho žádost o vrácení přeplatku považovala za podanou dnem 30. 6.

Další změny zákona o daních z příjmů přinesl zákon č. 200/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Tímto zákonem byla zvýšena částka daňového zvýhodnění na první dítě podle § 35c odst. 1 na částku 15 204 Kč.

Zákon o daních z příjmů byl novelizován rovněž zákonem č. 225/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Jedná se jen o upřesnění způsobu prokazování nároku na odečet nezdanitelné části daně v případě úroků vynaložených na bytové potřeby podle § 15 odst. 3. Zatímco dosud bylo k prokázání nutné stavební povolení, nově byla do § 38l doplněna další forma, a to společné povolení, kterým se stavba umisťuje a povoluje.

Zatím poslední změna byla provedena zákonem č. 293/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za újmu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. Změna se týká doplnění výčtu daňově uznatelných nákladů podle § 24 odst. 2 novým ustanovením sub zz), podle něhož je daňově účinným nákladem převod prostředků z garančního fondu do fondu zábrany škod.

Závěr

Základní změny zákona o daních z příjmů, provedené tzv. daňovým balíčkem, jsou zjevně motivovány snahou o precizaci ustanovení zákona o daních z příjmů, použitou metodou ryzí kazuistiky se však s tímto záměrem míjí. Tím, že je zachována dosavadní systematika, není každou další novelizací odstraňována nepřehlednost zákona, ale tato je naopak více a více prohlubována. Doplnění číselné řady paragrafovaného znění o dvojpísmena a stejné číslování pododstavců, protože jich je více než písmen v abecedě, jde ruku v ruce se vzrůstající nesrozumitelností zákona pro poplatníka.

Na závěr tak nemůžeme jinak než zopakovat přání z roku 2017 – věřme, že Ministerstvo financí již v roce 2018 dokončí legislativní práce a my budeme moci pro rok 2019 komentovat moderní, jasný a srozumitelný daňový zákon.

JUDr. Monika Novotná

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů,

ve znění zákona č. 35/1993 Sb., zákona č. 96/1993 Sb., zákona č. 157/1993 Sb., zákona č. 196/1993 Sb., zákona č.323/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 85/1994 Sb., zákona č. 114/1994 Sb., zákona č. 259/1994 Sb., zákona č. 32/1995 Sb., zákona č. 87/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb.,zákona č. 149/1995 Sb., zákona č. 248/1995 Sb., zákona č. 316/1996 Sb., zákona č. 18/1997 Sb., zákona č. 151/1997 Sb., zákona č. 209/1997 Sb., zákona č. 210/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 111/1998 Sb., zákona č. 149/1998 Sb., zákona č. 168/1998 Sb., zákona č. 333/1998 Sb., zákona č. 63/1999 Sb., zákona č. 129/1999 Sb., zákona č. 144/1999 Sb., zákona č. 170/1999 Sb., zákona č. 225/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 3/2000 Sb., zákona č. 17/2000 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 72/2000 Sb., zákona č. 100/2000 Sb., zákona č. 103/2000 Sb., zákona č. 121/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 241/2000 Sb., zákona č. 340/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb., zákona č. 117/2001 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 239/2001 Sb., zákona č. 453/2001 Sb., zákona č. 483/2001 Sb., zákona č. 50/2002 Sb., zákona č. 128/2002 Sb., nálezu ÚS č. 145/2002 Sb., zákona č. 198/2002 Sb., zákona č. 210/2002 Sb., zákona č. 260/2002 Sb., zákona č. 308/2002 Sb., zákona č. 575/2002 Sb., zákona č. 162/2003 Sb., zákona č. 362/2003 Sb., zákona č. 438/2003 Sb., zákona č. 19/2004 Sb., zákona č. 47/2004 Sb., zákona č. 49/2004 Sb., zákona č. 257/2004 Sb., zákona č. 280/2004 Sb., zákona č. 359/2004 Sb., zákona č. 360/2004 Sb.,zákona č. 436/2004 Sb., zákona č. 562/2004 Sb., zákona č. 628/2004 Sb., zákona č. 669/2004 Sb., zákona č. 676/2004 Sb., zákona č. 179/2005 Sb., zákona č. 217/2005 Sb., zákona č. 342/2005 Sb., zákona č. 357/2005 Sb., zákona č. 441/2005 Sb., zákona č. 530/2005 Sb., zákona č. 545/2005 Sb., zákona č. 552/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 109/2006 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 179/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 203/2006 Sb., zákona č. 223/2006 Sb., zákona č. 245/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 29/2007 Sb., zákona č. 67/2007 Sb., zákona č. 159/2007 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., RS/04 2008, RS/06 2008, zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 482/2008 Sb., zákona č. 2/2009 Sb., zákona č. 87/2009 Sb., zákona č. 216/2009 Sb., zákona č. 221/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 289/2009 Sb., zákona č. 303/2009 Sb., zákona č. 304/2009 Sb., zákona č. 326/2009 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 199/2010 Sb., zákona č. 346/2010 Sb., zákona č. 348/2010 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 329/2011 Sb., zákona č. 355/2011 Sb., zákona č. 353/2011 Sb., zákona č. 370/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 119/2011 Sb., zákona č. 420/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb., zákona č. 458/2011 Sb. (ustanovení účinná od 1. 1. 2012, 1. 1. 2013 a 1. 1. 2014), zákona č. 466/2011 Sb., zákona č. 470/2011 Sb., zákona č. 192/2012 Sb., zákona č. 399/2012 Sb., zákona č. 401/2012 Sb., zákona č. 403/2012 Sb., zákona č. 428/2012 Sb., zákona č. 500/2012 Sb., zákona č. 503/2012 Sb., zákona č. 44/2013 Sb., zákona č. 80/2013 Sb., zákona č. 105/2013 Sb., zákona č. 160/2013 Sb., zákona č. 215/2013 Sb., zákona č. 241/2013 Sb., zákonného opatření Senátu č. 344/2013 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 162/2014 Sb., zákona č. 247/2014 Sb., zákona č. 267/2014 Sb., zákona č. 332/2014 Sb., zákona č. 84/2015 Sb., zákona č. 127/2015 Sb., zákona č. 221/2015 Sb., zákona č. 375/2015 Sb., zákona č. 377/2015 Sb., zákona č. 47/2016 Sb., zákona č. 105/2016 Sb., zákona č. 113/2016 Sb., zákona č. 125/2016 Sb., zákona č. 148/2016 Sb., zákona č. 188/2016 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 271/2016 Sb., zákona č. 321/2016 Sb., zákona č. 454/2016 Sb., zákona č. 170/2017 Sb., zákona č. 200/2017 Sb., zákona č. 225/2017 Sb., zákona č. 246/2017 Sb., zákona č. 254/2017 Sb. a zákona č. 293/2017 Sb.

Česká národní rada se usnesla na tomto zákoně:

§ 1

Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie137) a upravuje

a) daň z příjmů fyzických osob,

b) daň z příjmů právnických osob.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

Úvod

Hlavní změny zákona o daních z příjmů

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů