Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Doc. RNDr. Ing. Hana Scholleová, Ph.D.

Ekonomické a finanční řízení pro neekonomy

3., aktualizované vydání

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax:+420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 6644. publikaci

Odborně recenzovali:

Prof. Ing. Ladislav Blažek, CSc.

Doc. Ing. Petra Rydvalová, Ph.D.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Odpovědný redaktor Ing. Marek Vojtíšek

Grafická úprava a sazba Milan Vokál

Formát ePub Milan Vokál

Návrh a zpracování obálky Ondřej Mikulecký

Počet stran 272

Třetí vydání, Praha 2017

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2017

Cover Photo © Depositphotos/scanrail

ISBN 978-80-271-9870-2 (ePub)

ISBN 978-80-271-9869-6 (pdf)

ISBN 978-80-271-0413-0 (print)

O autorce

Doc. RNDr. Ing. Hana Scholleová, Ph.D.

Po absolvování Matematicko-fyzikální fakulty Univerzity Karlovy v roce 1988 vystudovala na Fakultě podnikohospodářské Vysoké škole ekonomické v Praze obor Podniková ekonomika a management bakalářské, magisterské i doktorské studium. Od roku 1996 působila jako odborná asistentka a následně jako docentka na katedře podnikové ekonomiky, kde vyučovala kurzy související zejména s řízením podnikových financí (Podniková ekonomika, Controlling, Oceňování podniku, Reálné opce, Finance podniku, Strategické kapitálové investice), podílela se též na předmětech vedlejší specializace Finanční manažer a na přípravě kurzů programu MBA. V současné době je garantkou oboru Ekonomika a management na Masarykově ústavu vyšších studií ČVUT v Praze. Je autorkou a spoluautorkou řady článků s problematikou investic do reálných aktiv, projektů rychlého rozvoje a stanovování jejich hodnoty. Napsala nebo se autorsky podílela i na knihách Investiční controlling, Hodnota flexibility – Reálné opce, Manažerské finance, Chování podniku v procesu globalizace, Ekonomický slovník, Inovace nástrojů ekonomiky a managementu organizací, Nová ekonomika – nové příležitosti? a dalších. Spolupracuje s firemní praxí a lektorsky se podílí na přednáškové činnosti pro Controller Institut, Institut oceňování majetku, VOX aj.

Předmluva

Podíváme-li se na podnik jako na živý organizmus, má řadu funkcí a činností, které jsou mezi sebou provázány a musí reagovat na podmínky z okolí, ať již jsou příznivé, či ne.

Položme si otázku – jaký úkol v tomto organizmu má ekonomické a finanční řízení? Není přímo svázáno s výrobou, není tedy důležité? Důležité je umět vyrobit kvalitní produkt nebo poskytovat dobré služby, umět je prodat, a to dráž než vyrobit… Proč se zabývat financemi v podniku? Není to jen nutné zlo?

Finance jsou svázány se vším, obíhají všemi částmi podniku, někde jsou vidět méně, někde více. Že se pokazil výrobní stroj, je viditelné ihned v okamžiku závady – na rozdíl od porouchaných financí. Jako u člověka – všichni známe pocit, když nás bolí noha, ruka, hlava, sledujeme se a snažíme se bolest odstranit, léčit… Přitom nejčastější příčinou těžkých onemocnění a smrti nejsou vyvrtnuté kotníky, bolestivý žlučník nebo migréna, ale problémy oběhového systému, které včas nikdo nezaznamenal. A analogicky u podniku to jsou problémy finančního rázu.

V první řadě je třeba mít motivaci… Proč byste se měli zajímat o finance, když nejste ani ekonom, ani finanční ředitel, jen máte svou práci a chcete ji dělat pořádně?

Každý, kdo nesedí doma a nekouká jen do zdi, se dennodenně setkává s podnikovými financemi, někdy viditelně, jindy aniž to zaznamená. Možná jsou pro vás finance velkým exotickým zvířetem, slonem, u kterého máte pocit, že se mu nikdy nemůžete dostat pod kůži. Jistě víte, že se slonem můžete bojovat, můžete ho i porazit, ale dlouhodobě je daleko přínosnější, když si ho ochočíte a on bude pracovat pro vás. Tato kniha by vám měla pomoci poznat finance a cesty, jak jejich systém pochopit, pokořit a využít ve svůj prospěch.

Co můžete čekat?

Jen minimum teorie, ale řadu příkladů, jak systémy fungují, jak jsou provázané, a to na jednoduchých příkladech, které se vás nebudou snažit ohromit čísly účtů či naprosto cizími výrazy.

Přístupnou formou vysvětlíme základní ekonomické kategorie tak, aby nové poznatky byly přímo aplikovatelné. Existují firmy, které mají vynikající produkty, velmi dobré technické a organizační řízení podniku, a přitom se u nich objevují tu a tam výkyvy či dílčí problémy způsobené mezerami v ekonomickém a finančním řízení. A právě nalezení a odstranění těchto mezer může prudce zvednout prosperitu podniku.

Text je průběžně doplněn ilustrativními příklady, v závěru kapitol naleznete další příklady, jejichž řešení je umístěno na konci knihy, aby čtenáře nedemotivovalo. Ke každé kapitole jsou připojeny i úvahové otázky a testy, které by vás měly přinutit znovu se nad probranou problematikou zamyslet a zkontrolovat, zda jste přečtené správně pochopili. Nebojte se, i pro tyto úkoly jsou na konci knihy zařazena hodnocení.

První kapitola je věnována základním účetním výkazům; neudělá z vás účetního, ale měli byste pochopit, co ve výkazech můžete hledat a najít, o čem vypovídají, jak jsou vzájemně provázané. Dozvíte se také, jak pracovat s výnosy a náklady, aby bylo firemní hospodaření úspěšné.

Druhá kapitola rozebírá základní způsoby financování, ukazuje jejich výhody a nevýhody v návaznosti na majetek, který potřebuje podnik profinancovat, a náročnost na cenu kapitálu. Dává k dispozici základní pravidla, kterými je možné se při rozhodování o struktuře a množství potřebného kapitálu řídit.

Třetí kapitola je orientována na krátkodobé finanční řízení, upozorňuje na aspekty, kterými by se měl podnikatel zabývat při řízení pracovního kapitálu a hledání jeho optimální výše, a to jak na straně oběžného majetku, tak i krátkodobých závazků.

Čtvrtá kapitola poskytuje návody, jak přistupovat k rozhodování o dalším rozvoji podniku prostřednictvím investic, jakými metodami investice hodnotit, kdy je přijmout, či zamítnout a kde na ně vzít dodatečný kapitál.

Pátá kapitola umožňuje podívat se na podnik jako celek prostřednictvím komplexního hodnocení jeho činnosti odrážející se ve finančních výsledcích – tj. prostřednictvím finanční analýzy. Ukazuje jednotlivé metody i jejich praktické použití a vzájemnou provázanost, ale i možné interpretace.

Po prostudování této knihy byste měli vědět, co se vám snaží sdělit účetní, jak se vás pokouší obalamutit věřitel, kdy použít leasing a kdy je lepší se zadlužit, za jakých okolností je pro vás skutečně výhodný kontokorent, proč nemáte na účtu peníze a jak je tam dostat…, ale také proč po vás finanční ředitel chce, abyste snížili zásoby, proč máte někomu dávat slevu za včasné placení, ale sám platit později, jak můžete jako zaměstnanec argumentovat, abyste mohl dostat vyšší mzdu… Tak proč to nezkusit?

1

1.Strategický marketing vztahů se zákazníky

1.1 Rozvaha

České přísloví „Dvakrát měř a jednou řež“ nás nabádá, abychom věci řešili s rozvahou. Co je to rozvaha? Jako obyčejný člověk si sednete a přemýšlíte… Jako ekonom nebo účetní začnete sčítat své majetky a zdroje.

Rozvaha je účetní výkaz, jehož plnou formu naleznete v příloze 1, ale my se na ni podíváme z hlediska základních informací, které v ní lze najít.

Pojďme se podívat na případ malé Alenky, která si také může vytvořit svou rozvahu – a to ve formě jednoduché tabulky.

Příklad

Maminka pošle Alenku nakoupit – dává jí 50 Kč a říká – kup chleba, mléko, 2 jogurty a pro sebe si můžeš koupit čokoládu, zbytek peněz si pak dej do pokladničky. Alenka má štěstí, protože je u nich na návštěvě hodná teta, která jí přidá ještě 20 Kč, aby si mohla koupit pořádnou čokoládu.

Kdyby si Alenka sestavila svou rozvahu, sepsala by si svůj majetek (tj. to, co má – odborně tomu říkáme aktiva) a kapitál (tj. kde na to vzala peníze – odborně tomu říkáme pasiva).

Tab. 1.1 Rozvaha Alenky poté, co obdržela peníze

Majetek (aktiva)

Kč

Kapitál (pasiva)

Kč

peníze v ruce

70

maminka

50

teta

20

Celkem

70

Celkem

70

Za hodinu přijde Alenka s nákupní taškou a účtenkou z obchodu: přinesla chleba za 18 Kč, mléko za 15 Kč, 2 jogurty za 16 Kč, čokoládu za 16 Kč a v ruce drží pětikorunu, se kterou běží k pokladničce.

Kdyby si sestavila rozvahu nyní, odrážela by nové skutečnosti a vypadala by takto:

Tab. 1.2 Rozvaha Alenky po nákupu

Majetek (aktiva)

Kč

Kapitál (pasiva)

Kč

potraviny, z toho:

65

maminka

50

chleba

18

teta

20

mléko

15

jogurty (2 × 8)

16

čokoláda

16

peníze v ruce

5

Celkem

70

Celkem

70

Vidíme, jak se rozvaha Alenky mění, a je jasné, že až jí za chvíli maminka nákup vezme, její rozvaha bude vypadat zase úplně jinak. To znamená, že rozvaha se v čase mění a je důležité vždy uvádět časový okamžik, ke kterému byla sestavena.

Rozvaha podniku popisuje stav majetku (aktiv) a kapitálu (pasiv) vždy k určitému datu; říkáme, že veličiny v ní obsažené jsou stavové.

Kdy se v podniku sestavuje rozvaha?

Teoreticky by se mohla rozvaha sestavovat kdykoli, ale protože v řízení podniku jsou i jiné úkoly než si jako Harpagon sčítat majetky a kapitály, obvykle je sestavována při účetní závěrce – ať už řádné, nebo mimořádné.

Co všechno můžeme najít v rozvaze podniku?

Obr. 1.1 Rozvaha podniku

Jak se pozná, který majetek je dlouhodobý a který oběžný?

■Mezi dlouhodobý majetek jsou zahrnuty věci, jejichž vstupní cena je vyšší než 40 000 Kč a mají provozně-technické funkce delší než jeden rok; měly by sloužit podniku k vytváření dalšího ekonomického užitku.

■Oběžný majetek je takový, který se neustále mění podle činnosti firmy, obíhá – za peníze je pořízen materiál, ten je opracován a z něj vytvořen výrobek, který si odveze odběratel, zaplatí za něj, a tím se získají další peníze, za které může být znovu zakoupen materiál…

Čím se liší vlastní a cizí kapitál? Obojí má přece podnikatel ve svém podniku.

■Vlastní kapitál je ten, který je zakladatelem vložen do podniku na začátku podnikání nebo postupně navyšovaný tím, že podnik má zisk a vlastník ho nepoužívá pro sebe, ale ponechává ho v podniku pro jeho další rozvoj.

■Cizí kapitál má podnikatel pouze zapůjčen a bude ho muset někdy vrátit. Doba používání je dána obvykle smluvně předem. V případě bankovních zdrojů nebo i jiných dlouhodobých půjček se k nim váže i platba za zapůjčení peněz (úrok). Část krátkodobých zdrojů podnikatel používá zdarma; obvykle jde o prostředky, u nichž je definováno, kdy mají být zaplaceny a v této době je zahrnuto i prodlení.

Je dobré, aby podnikatel měl víc pasiv než aktiv?

Aktiv a pasiv musí být vždy stejně – není možné, abychom legálním způsobem pořídili majetek, na který jsme neměli zdroje, a naopak není možné, aby se část kapitálu někam jen tak ztratila. Strana pasiv nám totiž ukazuje, z jakých prostředků jsme pořídili majetek – aktiva a pasiva jsou dvěma stranami jedné mince.

Jak v pasivech, tak v aktivech lze najít ještě položku časového rozlišení aktiv a pasiv, tzv. ostatní aktiva nebo pasiva.

Podrobné členění rozvahy najdete v příloze 1, kde je struktura rozvahy v zákonem předepsané formě. V prvním sloupci jsou označeny jednotlivé řádky číslováním, které pomáhá orientaci v položkách. Základním značením jsou velká písmena – ty označují nejhrubší rozdělení aktiv (pasiv), pak následují římské číslice a za další tečkou arabské číslice. Čím podrobnější úroveň aktiva (pasiva), tím má u sebe více značek (písmeno + číslice). Položka na vyšší úrovni je vždy dána součtem položek příslušející nižší úrovně.

Například se můžeme podívat na B. Dlouhodobý majetek. Ten je součtem položky B.I. Dlouhodobý nehmotný majetek, B.II. Dlouhodobý hmotný majetek a B.III. Dlouhodobý finanční majetek. Zároveň např. položka B.II. Dlouhodobý hmotný majetek je součtem položek Pozemky, Stavby atd., které jsou označeny jako B.II.1. až B.II.9.

Na straně aktiv je o dva sloupce více pro čísla než na straně pasiv, kde se uvádí jen hodnoty tohoto a minulého období, zatímco sloupce na straně aktiv, určené pro aktuální období, mají tajemné názvy brutto, korekce a netto. Skutečná hodnota aktiva je netto, nicméně některá aktiva jsme pořídili kdysi za jinou cenu (podívejte se na své auto, jak se ztrácí jeho hodnota), takže pro vyrovnání na skutečnou cenu uplatňujeme korekci, vyjadřující opotřebení majetku. K vysvětlení jejího použití se ještě vrátíme u dalších účetních výkazů.

V rozvaze platí tzv. základní bilanční princip: aktiva = pasiva.

Příklad

Pan Karel Vazba je knihař, který váže knihy, ale tiskne i vizitky, dělá desky pro certifikáty, uznání a diplomy na zakázku apod. Rozhodl se, že se postaví na vlastní nohy a založí podnik. Bohužel jeho firma není ještě příliš známá, tak zatím získal jedinou zakázku. Z přebytku času se pak rozhodl, že si udělá malou inventuru svého majetku a kapitálu. Přitom zjistil, že kromě dílničky s pozemkem za 100 tis. Kč má stroje za 150 tis. Kč. Na zakázku nakoupil a spotřeboval materiál za 150 tis. Kč, ale moc mu to nevadí, protože za něj ještě nezaplatil. No co, vždyť firma, pro kterou udělal čestná uznání za 160 tis. Kč, mu taky nezaplatila. Do podnikání vložil na začátku roku 500 tis. Kč. Kolik by měl najít v pokladně? Pan Vazba si sečte svá aktiva a pasiva (viz tab. 1.3).

Tab. 1.3 Rozvaha pana Vazby

Majetek (aktiva)

tis. Kč

Kapitál (pasiva)

tis. Kč

Dlouhodobý majetek

250

Vlastní kapitál

500

dílna s pozemkem

stroje

100

150

Cizí kapitál

150

krátkodobé závazky z obchodních vztahů (nezaplacený materiál)

150

Oběžný majetek

pohledávka (čestná uznání)

pokladna

160

?

Celkem

Celkem

650

Hodnota aktiv celkem, ale bez peněz v pokladně je 410 tis. Kč. Přebytečný kapitál musí být někde uložen – nemá-li pan Vazba již žádný jiný majetek, měl by ho mít v hotovosti nebo na účtu. To znamená, že aby bylo splněno základní pravidlo bilance, musí v pokladně (nebo na účtu) být 650 – 410 = 240 tis. Kč.

Co se stane, když firma, která panu Vazbovi dluží 160 tis. Kč, se rozhodne mu zaplatit? Jaké změny nastanou v jeho rozvaze? Samozřejmě, že zmizí pohledávka 160 tisíc Kč, ale nemůže se jen tak ztratit, protože to by znamenalo, že by bylo porušeno základní pravidlo bilance (aktiva = pasiva).

Rozvaha (bilance) není jen vykazováním „pro papíry“, ale přesně odráží situaci v podniku.

Při uhrazení pohledávky přijdou panu Vazbovi peníze na účet (ve výši pohledávky) a zároveň zmizí pohledávka. Potom bude strana aktiv vypadat viz tab. 1.4.

Tab. 1.4 Změny v aktivech v souvislosti s uhrazením pohledávky

Aktiva (tis. Kč)

původně

po uhrazení pohledávky

popis události

Dlouhodobý majetek

250

250

Oběžný majetek

400

400

pohledávka

160

–

uhrazení pohledávky – mizí

pokladna

240

240 + 160

přibyly peníze z uhrazení pohledávky

Celkem

650

650

celkový stav se nezměnil

Na straně pasiv nedojde k žádné změně.

Pan Vazba má nyní na účtu 400 tis. Kč a rozhodne se, že i on zaplatí svůj dluh svému dodavateli materiálu. Jak se to projeví v rozvaze? Pan Vazba vezme 150 tis. Kč z běžného účtu a dá je dodavateli. To znamená, že tím pádem už mu nebude nic dlužit – zmizí jeho závazek vůči dodavateli. Podívejme se, jaké změny tedy nastanou oproti poslednímu stavu rozvahy (viz tab. 1.5).

Tab. 1.5 Změny v aktivech v souvislosti se zaplacením závazku

Aktiva (tis. Kč)

původně

po změně

Pasiva (tis. Kč)

původně

po změně

Dlouhodobý majetek

250

250

Vlastní kapitál

500

500

Oběžný majetek

400

250

Cizí kapitál

150

0

Peníze

400

400 – 150 = 250

Krátkodobý závazek

150

150 – 150 = 0

Celkem

650

500

Celkem

650

500

Tentokrát se změnily položky peníze a krátkodobé závazky a celková výše aktiv a pasiv poklesla, ale tak, že opět je splněn bilanční princip (aktiva = pasiva).

Zkuste samostatně do rozvahy promítnout situaci, kdy:

a)pan Vazba uhradí jen polovinu závazku,

b)apan Vazba dále přijme od nového zákazníka zálohu 100 tis. Kč.

Řešení naleznete na konci knihy v Řešení příkladů.

V předchozích příkladech jsme si mohli všimnout, že není možné, aby se nějaká změna odehrála jen na jednom místě rozvahy – každá změna musí mít svůj původ a důsledek, a proto se musí odrazit ve změně dvou položek (možná i více, ale vždy jde rozložit do kroků na dvou místech).

V rozvaze mohou nastat tyto změny:

■Pokles (růst) jedné položky aktiv a růst jiné položky (např. pan Vazba dostal na účet peníze za čestná uznání, která dávno zákazníkovi odevzdal, ale ten mu za ně tehdy nezaplatil).

■Pokles (růst) jedné položky pasiv a růst jiné položky (krátkodobý dluh byl smlouvou převeden na dlouhodobý).

■Růst (pokles) jedné položky na straně aktiv i pasiv (např. když si podnikatel půjčí peníze od banky – na straně pasiv vzroste o příslušnou částku krátkodobý cizí kapitál, na straně aktiv se získané peníze objeví v pokladně). Zároveň o stejnou částku vzroste (poklesne) celkový součet aktiv i pasiv. V případě poklesu může jít např. o zaplacení dluhu (jak tomu bylo u pana Vazby).

Shrnutí

■Rozvaha je účetní výkaz, který eviduje stav majetku a kapitálu v podniku k určitému datu.

■Majetek se nazývá aktiva a zdroje, ze kterých byl pořízen, kapitál neboli pasiva.

■Bilanční princip říká: aktiva = pasiva.

■Během života podniku se velikost položek v rozvaze stále mění, ale musí být zachován bilanční princip, což znamená, že se změna nikdy nemůže odrazit pouze v jedné položce.

Příklady k procvičení

Příklad 1.1

Roztřiďte vyjmenované položky na aktiva a pasiva:

pohledávky, závazky, zásoby, zisk, ztráta, vlastní kapitál, úvěr, základní kapitál, dlouhodobý nehmotný majetek, závazky k zaměstnancům, peníze na účtu.

Příklad 1.2

Pan Švec přerušil spravování bot a začal zjišťovat, co ve své živnosti má a nemá. Sepsal si všechny položky, na které narazil:

■dílna s pozemkem

300 000 Kč

■verpánek, řezací stroj

200 000 Kč

■gumy, podrážky, nitě apod.

50 000 Kč

■pokladna

100 000 Kč

■základní kapitál

600 000 Kč

■nerozdělený zisk

45 000 Kč

■fondy ze zisku

15 000 Kč

■úvěr u banky

100 000 Kč

■pohledávka (odběratel nezaplatil)

130 000 Kč

■nezaplaceno dodavateli

20 000 Kč

Sestavte jeho současnou rozvahu. Jak velký je jeho vlastní kapitál? Jak velký je jeho oběžný majetek?

Příklad 1.3

Pan Švec se kromě zákazníků a kontroly z finančního úřadu nejčastěji setkává s panem Tkadlecem, od kterého kupuje speciální textilie a nitě, a panem Gumou, který mu dodává podrážky a imitace kůží. Občas jedná i s panem Baťkem, který od něj odebírá větší množství polotovarů na gumáky. Minulý měsíc mu pan Tkadlec přivezl auto plné materiálu s tím, že zaplatit stačí až za týden – a asi na to zapomněl, takže pan Švec nezaplatil.

Panu Gumovi by se tohle stát nemohlo – vždycky, když si pan Švec něco objedná, nechá si od něj půlku částky vyplatit jako zálohu, teď zrovna zaplatil 10 tis. Kč jako zálohu na dodávku podrážek, které přivezou v pondělí.

Pan Batěk je velký zákazník, a tak si může dovolit tvrdší jednání – naloží polotovary na gumáky a zaplatí, až vyrobí a prodá gumáky, což někdy trvá i dva měsíce; minulý týden odvezl, co mohl, papíry vyplnil a od té doby se nic neděje.

Posuďte pravdivost následujících tvrzení:

Tvrzení

ano, nebo ne?

A

Pan Tkadlec má pohledávku u pana Švece.

B

Pan Švec má pohledávku u pana Tkadlece.

C

Pan Tkadlec má závazek k panu Švecovi.

D

Pan Švec má závazek k panu Tkadlecovi.

E

Pan Guma má pohledávku u pana Švece.

F

Pan Švec má pohledávku u pana Gumy.

G

Pan Guma má závazek k panu Švecovi.

H

Pan Švec má závazek k panu Gumovi.

I

Pan Batěk má pohledávku u pana Švece.

J

Pan Švec má pohledávku u pana Baťka.

K

Pan Batěk má závazek k panu Švecovi.

L

Pan Švec má závazek k panu Baťkovi.

Příklad 1.4

Pankrác, Servác a Bonifác jsou zmrzlí muži, a tak se rozhodnou, že se v blízké restauraci rozehřejí. U kuchařky Žofie si objednají tři grogy. Pánové je vypijí, pookřejí, ale když mají zaplatit, ukáže se, že peníze má jen Pankrác. Zaplatí tedy za sebe a Bonifáce. Servác je v této restauraci víc než doma, a tak se dohodne s Žofií, že útratu uhradí zítra.

Kdo má u koho závazek a kdo pohledávku? Zdůvodněte jejich původ.

1.2 Výkaz zisku a ztráty

Účelem založení podniku je vykonávání činnosti, která má sloužit k vytváření zisků a růstu podniku či přesněji jeho tržní hodnoty. Účetní výkaz, který sleduje výsledky hospodaření podniku, se nazývá Výkaz zisku a ztráty a je spíše znám pod lidovým názvem výsledovka nebo zkratkou VZZ.

Při vykonávání hlavní činnosti podniku vzniká produkt, který je pak dodáván na trhy a prodáván. Tím podnik realizuje výnosy. Zároveň při tvorbě produktu (ať již jde o výrobky, nebo služby) dochází ke spotřebě výrobních faktorů (práce, zásoby, majetek), čímž vznikají náklady.

Výnos je peněžní vyjádření výsledků hospodaření podniku – nezáleží na tom, zda byla provedena skutečná peněžní transakce (tj. zda za dodaný výrobek nebo odvedenou službu bylo skutečně zaplaceno).

Náklad je peněžním vyjádřením spotřeby podniku – opět bez závislosti na tom, zda skutečně proběhla peněžní transakce.

Výkaz zisku a ztráty obsahuje tzv. tokové veličiny, sleduje vždy výnosy a náklady vztahující se k určitému období (v průběhu celého období), je proto nutné znát začátek a konec období, za které se výsledovka sestavuje. Obvykle to bývá kalendářní rok.

Jak výnosy, tak náklady se ve výkazu zisku a ztráty rozdělují do dvou podskupin, na výnosy a náklady:

■z provozní činnosti,

■z finanční činnosti.

Podle zákonné úpravy platné do roku 2015 byly součástí výkazu zisku a ztráty ještě výnosy a náklady z mimořádné činnosti, můžete se proto s nimi setkat ve starších výkazech podniku.

V provozní činnosti jsou výnosy a náklady týkající se hlavní činnosti podniku, tj. výnosy z prodeje nakoupených a později prodaných výrobků někoho jiného, výnosy z prodeje vlastních výrobků a služeb nebo prodeje dlouhodobého majetku. Když od nich odečteme jednotlivé náklady, tj. spotřebu vynaloženou na získání výnosů, dostaneme hospodářský výsledek z provozní činnosti podniku, tzv. provozní zisk nebo ztrátu. Mezi základní provozní náklady patří náklady na nákup zboží, spotřeba materiálu, energie, mzdy, poplatky, úpravy hodnot (neboli odpisy).

Udělejme odbočku a vysvětleme si, co znamená pojem úpravy hodnot, se kterým se ale častěji setkáte pod starším a velmi rozšířeným názvem odpisy.[1] I zde budeme dále pracovat s pojmem odpisy.

Odpisy (úpravy hodnot) jsou definovány jako peněžní vyjádření fyzického opotřebení majetku. Co si pod tím představit a jak je to zahrnuto do účetních výkazů?

Vraťme se k panu Vazbovi. Na začátku podnikání si koupí nový knihařský lis. Určitě stál nemalé peníze, přitom do provozních nákladů ho není možné zahrnout. Proč? Zkrachoval by? Neměl by žádné zisky? Ale vždyť za něj opravdu peníze dal… To sice ano, ale náklady odrážejí spotřebu (nikoli vydané peníze) a ke spotřebě lisu dochází jeho postupným opotřebováním – k celkovému opotřebení nedojde během několika dnů nebo do roka. I pan Vazba očekává, že na něm bude pracovat několik let, proto je namístě každý rok započítat jen částečné opotřebení. Je třeba si uvědomit, že výkaz zisku a ztráty slouží i samotnému podnikateli jako přehled o hospodaření podniku, ale také slouží státu k vyměřování daňové povinnosti – čím větší zisk, tím větší daně odváděné do státní pokladny. A jak pan Vazba, tak i jiní podnikatelé by raději daně neplatili… Kdyby bylo možné i dlouhodobý majetek zahrnovat do provozního zisku, docházelo by vždy v prosinci (nebo přesněji k datu daňové uzávěrky) k obrovským investicím, které by měly za účel zejména vyrovnat výnosy a náklady tak, aby jejich rozdíl, tedy zisk, byl minimální. Proto je možné dlouhodobý majetek jen „rozkouskovat“ a zahrnovat do provozních nákladů (prostřednictvím položky úprava hodnot – do roku 2015 odpisů) postupně po několik dalších let. Způsob dělení má však svá zákonem daná pravidla, která můžeme najít např. v zákoně o dani z příjmu č. 586/1992 Sb.

Propočet opotřebení závisí:

■na výši pořizovací ceny investičního majetku,

■na zařazení do odpisových skupin a

■na zvoleném způsobu odepisování.

Podle zákona o dani z příjmu je dlouhodobý majetek rozdělen do šesti odpisových skupin podle druhů; nejkratší doba odepisování je 3 roky (např. kancelářské potřeby, kola, dobytek, laboratorní sklo) a naopak nejdelší doba odepisování je 50 let a týká se zejména staveb dlouhodobého charakteru (např. kostely, knihovny, železnice, studny). Podle zařazení do odpisové skupiny jsou pak stanoveny postupy výpočtu daňových odpisů.

Při lineárním způsobu odepisování[2] je první rok odpisová sazba přibližně poloviční, ostatní roky je pak již stejná. (Je logické, že na konci doby odepisování musí být odepsáno 100 % majetku.)

(Pozn.: Pozemky jsou výjimkou, neodepisují se, protože opotřebením neztrácejí hodnotu.)

Příklad

Víme, že si pan Vazba koupil nový falcovací stroj za 200 000 Kč. Jaké budou v příštích letech jeho odpisy, když si zjistil, že tento stroj patří podle zákona do 2. odpisové skupiny, což znamená, že se odepisuje po dobu 5 let, a to tak, že lineární odpisy první rok budou 11 % z celkové pořizovací ceny a další roky 22,25 % z celkové pořizovací ceny?

Řešení:

Pořizovací cena:

200 000 Kč

Odpisy 1. rok:

0,11 × 200 000 = 22 000 Kč

Odpisy další roky:

0,2225 × 200 000 = 44 500 Kč

Kontrola:

22 000 + 4 × 44 500 = 200 000 Kč

Tab. 1.6 Odpisy a klesání hodnoty stroje v průběhu odepisování (v Kč)

rok

1

2

3

4

5

počáteční cena

200 000

178 000

133 500

89 000

44 500

odpisy

22 000

44 500

44 500

44 500

44 500

zůstatková cena

178 000

133 500

89 000

44 500

0

Na konci pátého roku bude stroj zcela odepsán, tj. jeho zůstatková cena bude nulová.

Co jsou to tedy odpisy, resp. úpravy hodnot?

Platí se někam? Znamená to, že když si podnikatel koupí stroj, zaplatí za něj a pak ještě platí odpisy? Nikoli, podnikatel si koupí stroj, tj. dlouhodobý hmotný majetek, jehož spotřeba neprobíhá v průběhu jednoho roku, není možné ho tudíž zahrnout ve výsledovce mezi spotřebovaný materiál. Proto se prostřednictvím odpisů zahrne do výsledovky postupně v několika následujících letech až do úplného opotřebování. V této souvislosti už ale neprobíhají žádné platby.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

O autorce

Předmluva

1.Účetní výkazy a co v nich najdeme

1.1 Rozvaha

Příklady k procvičení

1.2 Výkaz zisku a ztráty

1.3 Výkaz o peněžních tocích (cash flow)

1.4 Výnosy, náklady a zisk

2.Způsoby financování podniku

2.1 Minimalizace nákladů na kapitál

2.2 Bilanční pravidla

2.3 Finanční páka

3.Krátkodobé finanční řízení

3.3 Složky pracovního kapitálu a možnosti jejich řízení

3.5 Financování pracovního kapitálu

4.Investice a jejich efektivita

4.2 Metody hodnocení investic

4.3 Dynamické metody hodnocení investic

4.4 Financování investic

4.6 Obnovovací investice

5.Finanční analýza

5.2 Poměrové ukazatele

5.4 Souhrnné indexy hodnocení podniku

5.6 Srovnávání

Řešení příkladů

6.Přílohy