Mnozí vyznavači východních učení se domnívají,

že o buddhismu už víme všechno a že veškeré důležité texty vyšly v překladu do všech světových jazyků.

A přece tomu tak není.

Učení o tom, jak si počínat v bardu –

čili ve chvíli smrti a bezprostředně po ní –

bylo donedávna vyhrazeno pouze zasvěceným.

Když se to v případě této knihy konečně změnilo, nezůstal lhostejný ani tisk.

V San Francisco Chronicle například napsali:

„Tato kniha je ojedinělá a obdivuhodná,

neboť odhaluje značnou část tajné tantrické cesty,

která dosud nikdy nebyla zveřejněna.

Jde ovšem o skutečnou tantru –

nikoli o pomíchané útržky východního učení

doplněné vonnými tyčinkami či rituálním sexem,

které se za ni na Západě tak často vydávají.

Tato nauka nabízí konkrétní poučení o tom,

jak beze strachu projít jednotlivými fázemi smrti.

Je to skutečný praktický průvodce po cestě

tantrického buddhismu, doplněný vědomostmi

o životě a smrti, jaký zatím nikde na světě nevyšel.“

Jeho autor tvrdí, že se tak stalo

ku prospěchu všech vnímajících bytostí,

a věří, že si z jeho knihy může každý vzít poučení.

BARDO

Cesta smrti a znovuzrození

Lama Lodö

Ukážka z elektronickej knihy

Předmluva Kalu Rinpočche

Přeložil Lumír Mikulka

Elektronická kniha

Z anglického vydání Bardo Teachings

vydaného nakladatelstvím Snow Lion Publications

v Ithace, N. Y., roku 2010, přeložil Lumír Mikulka

Vydala Metafora, spol. s r. o., v Praze roku 2012

Redakce Jana Moravcová

Korektura Marcela Magdová

Technická redakce Hana D. Benešová

Sazba Netopejr®

První vydání jako e-BOOK

Bardo teachings

Copyright © 1982, 2010 by Venerable Lama Lodö

Translation © Lumír Mikulka, 2011

All rights reserved

ISBN 978-80-7359-992-8

U Krbu 35

100 00 Praha 10

www.metafora.cz

Vytvorenie elektronickej verzie Dibuk, s. r. o., 2012

Nejctihodnější Kalu Rinpočche

s obřadním kloboukem Gampopy.

Fotografie byla pořízena v centru Kagju Ling

ve francouzském Plaige.

Tato kniha je věnována

nejctihodnějšímu Kalu Rinpočche,

aby z ní měly prospěch všechny vnímající bytosti.

Předmluva

Všechny, jejichž zájem o buddhadharmu vychází z ušlechtilých tužeb a pozitivních karmických spojení, bych rád seznámil s dílem, které napsal můj žák lama Lodö. Svým popisem tří aspektů barda si přál přinést prospěch druhým. Následující výklad lamy Lodö lze považovat za autentický a v souladu s učením Bardo Thödol (Tibetské knihy mrtvých) stejně jako s texty takových učitelů jako Karma Čchagme Rinpočche. Prosím všechny, aby k tomuto výkladu přistupovali jako k něčemu, co může každému přinést prospěch. Hovořím jako jeden z těch, kdož na veškeré tradice spojené s Buddhovým učením pohlížejí s nejvyšší úctou.

Klášter Samdrub Thargaj Ling

P. O. Sonada 734219

Dárdžiling, Západní Bengálsko

Indie

Poděkování

Jako editorům se nám dostalo té výsady, že jsme mohli pracovat s lamou Lodö. Projevoval k nám trvalou vstřícnost a trpělivost, když se s námi dělil o svůj čas i vědomosti. Coby jeho studenti jsme pociťovali štěstí, že můžeme věnovat vlastní čas a zkušenosti jeho knize, která propaguje na Západě nauku dharmy.

Do tohoto vydání přispělo mnoho žáků lamy Lodö. Drölma Čchötso (Sheila Sullivanová) nakreslila podoby Buddhy použité ve druhé kapitole. Michael Conklin pomáhal s anglickým překladem slovníčku pojmů. Karma Čchösky Gjamtso (Joseph Duane, Esq.) a Karma Pema Chandro (dr. Corina Meyerová) poskytli materiál pro životopis lamy Lodö. Karma Sonam Čchoso (Kira Henriksenová) zrevidovaný text přepsala.

Děkujeme všem jmenovaným za jejich nasazení a práci. Nakladatelství Snow Lion Publication patří dík za to, že toto poslední vydání u nich vyšlo.

Veškeré zásluhy, které snad máme, bychom nyní rádi věnovali ve prospěch osvícení všech vnímajících bytostí.

Editoři

Karma Pema Zangmo (Nancy Clarková)

Karma Ješe Čchö Dön (Caroline Parkeová)

Kagju Suka Čcholing

Eugene, Oregon (USA)

Úvod

V průběhu zimy roku 1978 přednesl ctihodný lama Lodö (výslovnost zhruba jako „Lodru“), působící jako duchovní učitel v centru Kagju Droden Kunčchab v San Francisku, na popud nejctihodnějšího Kalu Rinpočche, sérii přednášek o Bardo Thödol (Tibetské knize mrtvých). Přednášky byly v tibetštině a překládali je Dawa Norbu a Janet Gjatso. Následně zaznělo mnoho žádostí o nahrávky přednášek. Jelikož ale některé části záznamů nebyly zcela srozumitelné, rozhodl se lama Lodö místo toho připravit stručnou publikaci pro ty, kdo by se chtěli se základy učení bardo seznámit. Pásky nejprve přepsal Okanta Laonard a takto vzniklý rukopis byl zkontrolován a doplněn lamou Lodö, jemuž pomáhali Ješe Dargje a Tsering Zangmo (Ken a Donna McVicarovi).

Kagju Droden Kunčchab

San Francisko

1979

Úvodní poznámka lamy Lodö

V následujícím výkladu bude předmětem našeho zájmu ‚čchi-cha‘i bardo a sipä bardo. O těchto věcech se mi dostalo ústního poučení od nejctihodnějšího Kalu Rinpočche. Kromě toho jsem také studoval výklad týkající se sipä bardo v knize Dharma of Solitude (Dharma osamění), jejímž autorem je Čchagme Rinpočche. Čchos-nid bardo podrobněji probírat nebudeme. Velice srozumitelný výklad lze najít v díle, které sepsali Trungpa Rinpočche a Franscesca Fremantleová a k němuž by se měli případní zájemci obrátit. Kromě toho lze najít informace i v překladu Kazi Dawa-Samdupa upraveném Evansem-Wentzem. Výklad o ‚čchi-cha‘i bardu nebyl nicméně až dosud v překladu zveřejněn. Nyní jsou tyto vzácné texty zpřístupněny a všichni se budete moci přesvědčit o tom, jak je učení vadžrajány užitečné k dosažení osvobození.

Důvod, proč označujeme vadžrajánu za „tajnou cestu“, spočívá v tom, že obsahuje velice zvláštní metody, díky nimž lze s její pomocí dosáhnout okamžitého osvícení. Tyto metody jsou tak snadné, že jim mnoho lidí nevěří. Současně však jejich hloubka mnohým brání v tom, aby je pochopili. Pokud jsou tyto metody odhaleny těm, jejichž mysl není připravena prostřednictvím dharmických cvičení, může to učitele i jeho žáka přivést do nebezpečí. Pro učitele bude spočívat v tom, že bude předávat učení, aniž by si podrobně prověřil žákovy schopnosti. Pro žáka pak nebezpečí poplyne z toho, že nebude těmto metodám věřit a na celou tuto cestu bude pohlížet nesprávnýma očima.

Pokud se nám buddhové nečekaně zjeví ve chvíli smrti, mohlo by dojít ke spontánnímu a okamžitému osvícení. Základní prvek celého učení představuje myšlenka: Pochopení toho, co se právě odehrává, je klíčem k dosažení osvícení. Pokud v průběhu života nashromáždíme velké množství negativní karmy a současně máme jen malou víru v samotný fakt osvícení, pak nám ve chvíli smrti tíha naší karmy nedovolí, abychom byli božstvy přijati. Je vážnou chybou domnívat se, že bychom mohli dosáhnout uznání ze strany božstev v bardu, aniž bychom již za života nevyvíjeli dostatečné úsilí. Ve skutečnosti je právě nyní ze všeho nejdůležitější shromažďovat zásluhy tím, že se budeme snažit o dosažení soucitu a současně budeme upevňovat svou oddanost Buddhovi. Kromě toho je velice důležité správně meditovat a vyvolávat ve vlastní mysli co nejjasnější představy božstev. Pak budeme schopni dosáhnout v bardu osvícení – díky pozitivním sklonům, které jsme získali už za života.

Nyní pro vás nastala chvíle, abyste četli, učili se a prováděli praktická cvičení vedoucí k osvícení, které by přineslo prospěch všem bytostem. Ti z vás, kteří již za sebou máte zasvěcení do stovky božstev barda, a jimž se dostalo poučení, by měli provádět meditaci Dordže Sempa, aby si uchovali vlastní sebeodevzdání. Mantra stovky slabik je samotnou podstatou Stovky božstev barda.

Pomocí tohoto učení mohou všechny bytosti dosáhnout osvobození z oceánu samsáry.

REDAKČNÍ POZNÁMKA: Cizí slova jsou při prvním použití psána kurzívou – například jména buddhů a bódhisattvů stejně jako různé odborné termíny. Výjimku z tohoto pravidla představují slova jako Buddha/buddha, dharma, lama, karma, samsára, tantra, mantra a vadžrajána, která se běžně používají. Buddha s velkým písmenem píšeme, pokud je tím míněn konkrétně historický Buddha, s malým ve významu božstvo, osvícený.

Dordže Sempa

Malba Joseph Duane

I

,Čchi-cha‘i bardo

Množství bytostí putujících samsárou je stejně nekonečné jako jsou nekonečná jejich vnímání. A tato vnímání jsou stejně nekonečná jako počet dharem. Všechny tyto dharmy lze přitom přiřadit do jedné ze dvou skupin: světská dharma a posvátná dharma.

Světská dharma je nekonečná, ale jak učil Buddha, vše je obsaženo v Pěti skandhách, jež Tibeťané nazývají Pung po nga. Pung po znamená „nahromadit“, nga je „pět“.

Pěti skandhami se rozumí tělesnost, cítění, vnímání, záměr a vědomí. Šest smyslových orgánů (oči, uši, tělo, nos, jazyk a vědomí) dávají spolu s předměty jejich vnímání (forma, zvuk, hmat, pach, chuť a vnímání) dohromady Dvanáct okamžiků zrození a růstu – tibetsky Kji čche čchu nji. Kji znamená „narodit se nebo vyvstat“, čche je „růst či vzkvétat“ a čchu nji značí „dvanáct“. Jde o fenomén samsárického přeludu.

Posvátná dharma je nekonečná, ale současně je celá obsažena v Buddhově učení hínajána, mahájána a vadžrajána. V našem případě hovoříme o využití vadžrajány, neboť právě ona přísluší ke smrti a znovuzrození. Se znalostí uvedených učení se pět skandh a pět živlů mění v pět buddhů dhjány (tathagaty).

V tibetštině znamená slovo bardo „přechodný stav“. Existuje šest druhů barda. První je bardo života, kje ne bardo. Druhým je bardo snového stavu, milan bardo. Třetí je bardo meditace, samten bardo. Čtvrté je bardo umírání, ‚čchi-cha‘i bardo. Páté je bardo posmrtného stavu, čhos-nid bardo. Páté je bardo pátrání po znovuzrození v samsáře, sipä bardo.

Bardo života (kje ne bardo) zahrnuje zkušenost s iluzí reality vnímanou za bdělého stavu. Jsou v něm obsaženy všechny negativní i pozitivní činy za celý život od narození až do smrti. Bardo snového stavu (milan bardo) zahrnuje veškeré mentální aktivity v době spánku fyzického těla. Bardo meditace (samten bardo) zahrnuje závratné množství zážitků z okamžiků meditací – od nejnižších úrovní uvědomění se až po dosažení osvícení. Tyto meditační zkušenosti sahají od stavu soustředění na jediný bod až po nemeditativní stavy.

Bardo umírání čeká na nás všechny. Již v této chvíli bychom se měli začít připravovat na nepříjemné chvíle, jakými jsou bolesti a muka, která okusíme. Většina z nás nechce zemřít a většina z nás ani nedovolí sama sobě o něčem takovém přemýšlet. Přesto je však jisté, že zemřít musíme všichni. Dokonce i Buddha stejně jako všichni, kdo dospěli k osvícení po něm, skonali. A pokud zemřeli oni, musíme odejít i my všichni ostatní.

Velký tibetský jogín Milarepa byl osvícenou bytostí a dokázal se proměnit do podoby čtyř živlů. I on však musel zemřít. Ve skutečnosti ale platí, že pokud pozorně prozkoumáme svou vlastní situaci, zjistíme, že jsme se ani zdaleka nezbavili iluzí, nevědomosti, nenávisti a všech negativních vlastností spojovaných s lidskou existencí. Jak bychom pak mohli tvrdit, že nezemřeme?

A stejně jako je smrt jistá, musíme mít na paměti, že není bezbolestná. Není to, jako když vítr sfoukne plamen svíčky nebo jej uhasí voda. Jen velice málo lidí dokáže zemřít v pokoji a štěstí. Což se týká i těch, kteří upřímně a vědomě naplňovali učení dharmy a prostřednictvím meditací se naučili do značné míry ovládat vlastní vědomí.

Pokud je tedy jistá smrt, musíme být připraveni také na její důsledky. Jakým způsobem nejlépe pohlédnout do tváře vlastnímu konečnému osudu? V zásadě existují dvě cesty. První spočívá v tom, že se budeme řídit naukou dharmy, abychom přinesli prospěch všem vnímajícím bytostem. Druhou cestou je získat kontrolu nad myslí prostřednictvím bezmezné oddanosti. Tím, že se dáme jednou z těchto dvou cest, lze překonat všechny překážky.

Ať již máme cokoli (příbuzné, nejlepší přátele či majetek) nebude nám to po smrti k ničemu. Většina toho, co děláme za života, slouží k uspokojení tělesných tužeb. Když ale nastane smrt, musíme opustit tělo, kterému jsme věnovali tak velikou péči. V té chvíli již vnímá důsledky minulých činů pouze naše mysl. Dokud žijeme, závisí existence našeho těla na pěti základních živlech. Víme, že pokud mezi nimi dojde k sebemenší nerovnováze, ochoříme, nebo se budeme cítit nepříjemně. Jestliže je například příliš horko, onemocníme. Pokud je příliš velká zima, onemocníme rovněž. Po smrti ale oněch pět živlů, na kterých jsme za života záviseli, necháme za sebou.

Naše tělesná existence, která závisí na pěti vnitřních živlech (maso, tělesné tekutiny, tělesné teplo, dýchání a pleť), koresponduje s pěti vnějšími živly (země, voda, oheň, vítr a éter). Ve chvíli smrti se pět vnitřních živlů postupně rozpouští jeden ve druhém. Abychom v oné chvíli předešli strachu, měli bychom vědět, ve které fázi se ono rozpouštění právě nachází. Tibetsky se toto rozpouštění nazývá thimrin. Každá z fází tohoto rozpouštění má svůj aspekt osvícení reprezentovaný jednou z pěti ženských podob Buddhy. Ženský buddha Sangje Čchenma je výrazně transcendentní prvek nesoucí v tělesném systému povahu země – maso. Ženský buddha Mamaki je ryze transcendentním prvkem vodní povahy v tělesném systému – tělesné tekutiny. Ženský buddha Go Karmo je v tělesném systému transcendentním aspektem povahy ohně – tělesné teplo. Ženští buddhové Damtsik Drolma a Jingčchogma představují transcendentní prvky vzduch a éter, v tělesných systémech dech a pleť.

Jestliže jste během života dosáhli upevňování stavů, v nichž jste se meditací soustřeďovali na božstva, pak v bardu dokážete (pokud si sama mysl uvědomí svou prázdnotu) vnímat stadia rozpouštění a vytrácení. Mysl tak získává možnost odpoutat se od utrpení a dosáhnout osvícení.

Celý proces začíná, když se živel země rozpouští a je pohlcen živlem vody. Tato fáze je provázena vnitřními prožitky, během nichž všechny fenomény nabírají žlutou barvu. Čekají vás vidiny, ve kterých se bude všechno rozpadat v obrovských povodních a zemětřeseních. Už nedokážete stát, neboť vaše síly se rychle vytrácejí. V této chvíli byste se měli pokusit meditovat a uvědomit si, že žluté věci, které vidíte, i vaše mysl, jsou jedno a nemohou existovat nezávisle na sobě. Jinými slovy: Pokud dokážete tuto dualitu přesáhnout, můžete dosáhnout stupně osvícení odpovídající ženskému buddhovi jménem Sangje Čchenma. Jestliže ale tuto úžasnou příležitost propásnete, budou pokračovat zážitky ze samsáry spojené s bolestí.

Ve druhé fázi se rozpouští živel vody a je pohlcován živlem ohně. Tato fáze je spojena s vnitřními prožitky, při nichž všechny fenomény nabírají bílou barvu. Vy sami budete mít pocit, jako kdyby celý vesmír kolem vás zaplavovala voda. Lidé ve vaší blízkosti budou v oněch chvílích sledovat, jak vám rychle vysychají tváře a rty. Budete cítit mimořádnou žízeň. Pokud budete ve chvílích, kdy uvedená fáze nastane, schopni s jistotou chápat, že to vše, co vnímáte jako vodu a bílou barvu, je produktem vaší vlastní mysli a že nic z toho neexistuje nezávisle, dosáhnete osvícení a stavu, v němž se nachází ženský buddha Mamaki.

Když se třetí živel, oheň, rozpouští do živlu vzduchu, budete mít pocit, že vše je červené. Současně se vám bude zdát, že všechno kolem hoří. V oněch chvílích se vaše tělo bude zbavovat žáru. Pokud dokážete v těchto okamžicích vnímat, že pocity spojené s okolím i vaším nitrem jsou pouze výtvorem vaší mysli a že nic z toho neexistuje nezávisle na ní, dosáhnete osvícení a dospějete na úroveň ženského buddhy Go Karmo.

Pokud ale tohoto stavu nedosáhnete, rozpustí se živel vzduch sám do éteru. Když se tak stane, budete mít pocit, že vše zezelenalo a svět kolem vás odnášejí pryč vichry a obrovské bouře. Budete slyšet burácení, jako kdyby udeřily tisíce hromů současně. V této chvíli se soustřeďte na myšlenku, že světla, zvuky i barvy, které vnímáte, jsou vytvářeny pouze vaší myslí a nic z toho neexistuje nezávisle na ní. Pokud dokážete pochopit, že mysl sama je pouhá prázdnota postrádající nezávislou existenci, dosáhnete osvícení a rovněž stavu ženského buddhy Damtsik Drolma.

Jestliže této úrovně nedosáhnete, éter se rozpustí ve vědomí. V oné chvíli vstoupíte do velice hluboké temnoty, v níž pozbudete smyslového vnímání. Snažte se pomocí soustředěné meditace ztotožnit vlastní mysl a dharmadhátu neboli jasné světlo. Pak dosáhnete osvícení a stavu ženského buddhy jménem Jingčchogma.

V této fázi se všech pět živlů rozpustí a vy již nedokážete pohnout žádnou částí těla. Poté se objeví malý bílý bindu –bódhičitta.*

* V tomto kontextu je termín bódhičitta, čchang sem, použit ve významu esence čisté mysli. Nemělo by proto dojít k záměně se soucitem, jehož smyslem je dosáhnout prospěchu pro všechny bytosti a kterému se říká stejně. Mívá podobu bindu neboli „bodu světla“.)

Koniec ukážky

Table of Contents

Titulná strana

Tiráž

Předmluva

Poděkování

Úvod

Úvodní poznámka lamy Lodö

I