Velký dík patří mistru kamenných konstrukcí a sklepů panu Karlovi Kutheilovi a jeho webovým stránkám www.kamennazed.estranky.cz, bez jehož rad, konzultací a fotografického materiálu, které ochotně dodal, by tato kniha nemohla vzniknout v současné podobě.

Velké poděkování věnuji své manželce Kateřině za podporu a korekturu textu a za vytvoření skvělého tvůrčího prostředí.

Děkuji čtenářům mých webových stránek za podnětné dotazy a připomínky, které byly inspirací k napsání této knihy.

Jiří Faltýnek

Sklepy v zahradě

stavba krok za krokem

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

obchod@grada.cz, www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

jako svou 4667. publikaci

Odpovědná redaktorka Jitka Hrubá

Sazba Květa Chudomelková

Fotografie na obálce – Karel Přinda

Fotografie v textu – Marek Duranik (obr. 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34, 45)

Jiří Faltýnek (obr. 15, 16, 17, 18, 20, 46, 49, 51)

Karel Kutheil (obr. 2, 3, 6, 7, 8, 12, 13, 19, 21, 23, 25, 28, 29, 35, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 53)

Ilustrace – Jiří Faltýnek

Počet stran 112

První vydání, Praha 2012

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s., 2012

Cover Design © Grada Publishing, 2012

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

ISBN 978-80-247-3798-0 (tištěná verze)

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7676-7 (elektronická verze ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-7677-4 (elektronická verze ve formátu EPUB)

Úvodem

Základní význam a účel knihy, kterou právě začínáte číst, spočívá v podání informací o stavbě sklepa a vysvětlení postupů a nastínění problémů, které vás mohou potkat a kterým se můžete při použití získaných znalostí vyhnout. Veškeré informace, které vám nabízím, jsou skládankou sestavenou z dílků vytvořených dotazy čtenářů mých webových stránek, zaměřených na praktické stavění. Tyto otázky jsou zapracovány do uceleného textu bez zbytečných vědecky a příliš odborně znějících slov a výrazů, ve kterých se mnohý laik ztrácí. Možná vás tato kniha bude inspirovat k vlastnímu stavění, možná zjistíte, že raději necháte stavbu sklepa zkušenému odborníkovi, ale je jisté, že získáte přehled o postupu akce.

Tato kniha se stává nedílnou součástí dílny Jiříkova vidění http://www.jirikovovideni.eu/stavba, což je webové rozhraní, kde mne můžete kontaktovat dotazy či připomínkami a kde bude postupem času ke stažení většina fotek z této knihy ve větším rozlišení a kde můžete nalézt i jednoduchý projekt pro stavbu sklepa.

1

Co je sklep

Sklep je místnost nebo několik místností umístěných (postavených) většinou pod úrovní terénu, souhrnně nazývaných suterén. Účelnost sklepů a jejich použitelnost je dána polohou a umístěním v terénu. Sklepní místnosti můžeme využít ke skladování nebo odkládání věcí občasné potřeby, topiva jako je uhlí nebo dřevo, pro uskladnění brambor, kořenové zeleniny či jablek, ale také jako relaxační místnost nebo v některých odůvodněných případech i jako obytnou místnost. V drtivé většině podsklepených objektů se ve sklepech, či technicky řečeno suterénech, navrhují technické místnosti.

Při pohledu do historie se dozvídáme, že sklepení nebo jakékoliv jiné podzemní místnosti měly vždy nezastupitelnou úlohu v lidském životě. Podzemní místnost nabádá k ukládání, schovávání, utajování. Proč si myslíme, že v místnosti situované jen několik málo metrů pod zemí může být náš majetek nebo i tajemství chráněno lépe, než v místnosti o stejné velikosti a ze stejného materiálu, ale umístěné nad zemí? Do podzemí schováme vše, co nemá být patrné na povrchu. Do podzemí umístíme vše, co by svou činností mohlo způsobit na povrchu problémy. Do podzemních místností ukládáme vše, k čemu chceme mít třeba i přístup a potřebujeme to čas od času spravovat a udržovat. Do podzemí se uchylujeme, když chceme na chvíli být mimo okolní dění. Budováním sklepů se snažíme vybudovat v podstatě umělou jeskyni. V místě, kde ji chceme nebo potřebujeme mít.

Obr. 1 Jeskyně jsou geologickými předky současných sklepů. Poskytovaly úkryt a útočiště před nepřízní počasí i nepřátel.

Co do významu má sklep pár zajímavých zvláštností. Pod názvem kterékoliv místnosti si umíme představit jednoznačnou funkci a význam dané místnosti. Pod pojmem sklep, myslím v souvislosti se stavbou, si můžeme představit hned několik různých účelů a využití. A právě z tohoto důvodu je téma sklepů dost obsáhlé a popsat jejich zvláštnosti pro využití k jednotlivým účelům je téma na víc než na jednu publikaci.

Pro sklep jako suterénní část stavby, stejně tak jako samostatně účelový objekt neexistuje norma, která by specifikovala, jak a z čeho stavět sklep. Oproti tomu ČSN se zabývá tím, jak uchovávat potraviny, jak větrat místnosti určenené pro různé využití, jak velká má být místnost pro občasný nebo trvalý pobyt, neposlední v řadě je také norma stanovující hygienické podmínky pro veřejné místnosti. Z toho plyne, že když máme sklep, nebo se jej chystáme vybudovat, musíme se řídit nějakou normou či předpisem, a to podle toho k jakému účelu sklep využíváme.

Obr. 2 Velmi podařený sklep postavený mistrem svého řemesla panem Kutheilem

Obr. 3 Právě dokončený sklep

2

Funkce sklepa

Při plánování stavby sklepa si musíme ujasnit, k jakému účelu sklep hodláme využít. Nejvhodnější řešení pro sklep je stanovit jeho jediný účel a tomu přizpůsobit veškeré stavební i přidružené práce. Čím univerzálnější, tedy víceúčelový sklep chceme navrhnout, tím více kompromisů je potřeba přijmout. Ať už jsou to kompromisy estetické nebo funkční, vždy se vzdalujeme ideálu, a to je ke škodě, což se projeví postupem času při používání sklepa. Jako příklad může sloužit srovnání sklepa pro uchování ovoce a sklepa pro občasný rekreační pobyt v horkém létě. Rozdíl je ve způsobu odvětrání, zajištění mikroklimatu i nárocích na velikost a osvětlení. Tam, kde chceme relaxovat, budeme častěji otvírat dveře a tím narušovat vnitřní mikroklima. Z tohoto důvodu je velmi nevhodné v takovém prostředí uchovávat ovoce či zeleninu.

2.1 Skladovací prostor

Využití sklepa jako skladovacího prostoru se objevuje v budovách, které nemají jiné možnosti skladování. Nejčastěji se v suterénních místnostech skladují věci občasné a sezonní potřeby, kola, kočárky, lyže apod. Pokud se v domě topí pevnými palivy, tedy uhlím či dřevem, pak jsou sklepní prostory využívány ke skladování paliva.

Proto, aby mohl sklep splňovat tento účel, vyžadujeme suché prostředí se stálou neměnnou, konstantní, teplotou. Zde je nutné, aby suterén byl kvalitně odizolován od vlhka a vody a bylo také zabráněno ztrátám tepla. Sklep musí být dobře větratelný. Takový prostor je vhodné temperovat na teplotu, která nepodpoří vznik rosného bodu. To proto, aby v místnosti nekondenzovala vzdušná vlhkost a naše věci tak mohly být uskladněny v suchu.

Jenže suchý, teplý prostor, plný hořlavého materiálu, je ideálním prostředím pro vznik požáru. To je nebezpečí, které nesmíme podcenit. Tam, kde se skladuje uhlí, dřevo a jiné hořlavé materiály, se také velmi práší. Výskyt prachu v uzavřených suterénních a tedy málo větraných prostorách je velmi nebezpečný. Prach je sám o sobě výbušnou sloučeninou a v případě požáru vybuchuje, tedy je reakčně explozivní. Mějme na paměti, že vybuchuje prach i z látek, které jsou v pevném, kompaktním celku nehořlavé. Příkladem je klasická cihla. Sama o sobě je nehořlavá a odolává vysokým teplotám, ale v okamžiku, kdy se z cihly stane prach, je tento prach při vhodných podmínkách výbušný a při smísení s prachem uhelným je teplota samovznícení nebezpečně nízká. Pak stačí jen malá jiskra a už to „lítá…“, a to doslova.

Proto platí následující zásady pro prevenci před požárem ve sklepních skladovacích prostorech:

► Udržovat pořádek a čistotu. Odstraňovat pravidelně prachové nečistoty nikoliv zametáním, ale sbíráním nebo nejlépe vysávání, protože pokud je v blízkosti ještě třeba kotel, ve kterém hoří oheň a do toho se bude prášit ze zametání prachu, pak jsme k výbuchu velmi blízko.

► Skladované věci ukládáme tak, aby se zamezilo jejich pádu, při kterém by mohla vzniknout jiskra.

► Topivo, tedy uhlí a dřevo, uskladňujeme zásadně vyschlé a dostatečně daleko od zdroje ohně a jiskření. To samé platí pro hořlavé látky, jako jsou rozpouštědla, čistidla, laky apod. Ostatně pro velmi hořlavé látky platí zvláštní režim skladování ve zvlášť větraných prostorách. Je nutné si uvědomit, že pokud organický materiál navlhne, dají se do pochodu jisté chemické reakce, které vytvářejí vysokou teplotu a pak už je jen kousíček k samovznícení. Jako příklad nám může posloužit třeba hromada pilin z čerstvě pokáceného stromu. Když tuto hromadu pilin necháme ležet na jednom místě, zjistíme, že je velmi teplá a kouří se z ní. Stejné je to se všemi materiály k topení.

► Mít v blízkosti skladovacích prostor hasicí přístroj a hlásič požáru pro případ, že by došlo k samovznícení.

► Je nutné mít možnost kvalitního odvětrání místnosti.

► Při skladování potravin a zemědělských produktů je nutno zajistit větrání pro případ, že by byl produkován oxid uhličitý.

Protože sklepní prostory určené pro skladování nevyžadují zvláštní opatření pro vnitřní uspořádání místností, volíme dispoziční řešení úsporně a účelně. Při plánování rozvržení místností dodržíme samozřejmě minimální požadavky na průchodnost, manipulaci s uskladněnými předměty a samozřejmě na větratelnost. Protože se nejedná o objekt se stálým výskytem většího počtu osob, stačí nám minimální šířka chodeb 1 m. Pokud však plánujeme uskladňovat objemnější předměty, třeba bedny na ovoce, pak doporučuji šířku chodby minimálně 1,1 m. Samotné skladovací kóje je pak dobré navrhnout tak, aby se do nich vešlo skladovací zařízení (regály, stojany, boxy) a bylo možné manipulovat s uskladňovanými předměty v blízkosti těchto úložných prostor. Pro běžnou potřebu průměrné rodiny stačí prostor pro skladování o šířce 1,3 m. Délka je pak dána možnostmi celkového prostoru a výška je určena výškou stropu, minimálně však 2,3 m. Pokud skladujeme druhově velmi rozdílné předměty, pak jednotlivé prostory pro jejich skladování oddělíme jednak pevnou a nepropustnou přepážkou a jednak dveřmi. Také by mělo být zajištěno samostatné přivádění a odvádění vzduchu.

Další problematikou skladovacích sklepních prostor je rozmístění a umístění dveří. Umístit správně dveře do skladovacích prostor má své logické zákonitosti a nedoporučuji od těchto zákonitostí odbočovat nebo je ignorovat. Mohlo by vás to zamrzet v okamžiku stěhování prvních větších objemnějších předmětů.

Obr. 4 Rozmístění dveří – místnost 2 je příliš úzká, než aby se dveře mohly otevírat dovnitř. Proto se křídlo otevírá do větší místnosti 1. Protože se dá předpokládat, že transport ukládaných předmětů bude probíhat jen dveřmi A a B, jsou dveře B umístěny tak, aby při transportu nebylo křídlo dveří nijak obcházeno. Musíme stále předpokládat, že budeme při manipulaci a skladování používat obě ruce a s plnýma rukama se špatně obsluhují dveře.

Obr. 5 Rozmístění dveří ukazuje variantu, kdy je místnost 2 dost prostorná, aby mohly být dveře otvírány dovnitř.

► Otvírání dveří do skladovacího prostoru musí být voleno tak, aby se otvíraly ven ze skladovacího prostoru. Při otevření dveří do chodby nesmí dveře působit jako překážka v trase z chodby do skladovacího prostoru, a to ani v okamžiku otvírání. Při otevírání dveří musí okamžitě vznikat volný průchod do skladovacího prostoru. V případě dostatečné velikosti skladovací místnosti otvíráme dveře dovnitř. Tím se nám uvolňuje místo na chodbě.

► Vstupní dveře do sklepních skladovacích prostor umístěných v suterénu objektu musí být odolné proti prohoření po dobu 30 minut (pokud projektant neurčí jinak). Splnění tohoto požadavku se dosahuje použitím speciálně konstruovaných protipožárních dveří vybavených nehořlavou vložkou a speciálním těsněním v místech falcování. Použití těchto dveří je vhodné i jako ochrana před pronikáním radonu ze sklepních prostor do obytných místností (pokud sklepní prostory nejsou jinak izolovány proti radonu).

► Pokud je to jen trochu možné, umístíme dveře do jednotlivých skladovacích místností tak, aby se při současném otevření „nepotkávaly“, nemohly se navzájem dotknout. Tento požadavek je důležitý hlavně pro dveřní otvory umístěné v protilehlých stěnách. Z toho důvodu se důrazně nedoporučuje situovat dveřní otvory proti sobě.

!   Dveře kotelny se musí otevírat vždy z kotelny ven. Je to pro umožnění úniku plynů, které se kumulují v místnosti kotelny. Při otevření dveří směrem do kotelny by mohlo dojít ke stlačení těchto plynů a tím vzniká explozivní prostředí.

2.2 Pobytový prostor

Pobytovým sklepním prostorem rozumějme takový sklep, ve kterém budeme občas pobývat, a to asi nejčastěji v horkých letních dnech. Od takového sklepa očekáváme, že bude mít stálou teplotu mezi 10 a 15 °C. V takovém sklepě se dobře uchovává víno či pivo, samozřejmě zakonzervované v lahvích či sudech, a stejně dobře se v takovém sklepě víno degustuje… Abychom mohli dosáhnout stálé teploty i v letních dnech, musíme zvolit správný materiál a technologii pro vyzdění konstrukce. Nejčastěji se volí tzv. sendvičová konstrukce. Provede se nejprve betonová nosná stabilní konstrukce, ke které se přizdí zevnitř kamenná zeď. Kámen v tomto případě tvoří patinu a dekoraci.

2.3 Obytný prostor

Protože jsem se několikrát setkal se stavebníky, kteří docela vážně uvažují o tom, že vybudují podzemní sklep pro účely bydlení, lze předpokládat, že takových lidí bude víc, a právě pro lidi s tímto záměrem si dovolím malou úvahu o bydlení v podzemním sklepě.

Obr. 6 Když se dílo podaří, rázem jste o pár století zpátky v čase

Obr. 7 Krásný soulad kamenů v kompozici se svažitým terénem

Čím může bydlení ve sklepě přispět modernímu a zdravému bydlení? V čem vlastně spočívá výhoda bydlení ve sklepě? Podzemní stavba je chráněna před vrtkavostí počasí, a pokud je dostatečně hluboko, pak se dá hovořit o dokonalé tepelné izolaci s minimálními nároky na topení, které pak snadno nahradí teplo produkované při přípravě teplých pokrmů či pro ohřev vody pro hygienu. Co se vnitřního klimatu týče, pak se toto dá řešit soustavou větracích kanálků vhodně a účelně poskládaných tak, aby vzduch v nich byl zahříván na potřebnou teplotu a zároveň nedocházelo ke vzniku vhodného prostředí pro vyvíjení plísně vně kanálků. Je to velice náročný úkol, ale nikoliv nezvládnutelný. Trošku nepohodlí může působit odvádění odpadních vod, ale i toto je řešitelné pomocí moderních technologií nebo vhodnějším umístěním zdrojů odpadních vod, a to tak, aby byl zdroj umístěn výš než jímka odpadních vod nebo připojovací místo do veřejné kanalizační sítě. Pokud je někdo příznivcem tohoto způsobu bydlení, pak si zakládá především na tom, že při stavbě použije zásadně jen přírodní materiály a vyhne se všemu prefabrikovanému a syntetickému, tedy i klasické asfaltové nebo plastové izolaci. Bude volit izolaci zásadně přírodními vrstvami, jak je uvedeno v dalších kapitolách.

Ovšem zde je nutno podotknout, že přírodní nemodifikované materiály neumí jednu velmi důležitou věc, a to je izolace proti zemnímu plynu radonu. I když můj osobní názor se neztotožňuje se všespolečenskou hysterií, v tomto případě je opatrnost a obava z radonu na místě. Radon sám nevadí tam, kde se budeme pohybovat jen sporadicky a nikdy příliš dlouho nebo snad trvale. V případě podzemního sklepa, který nebude programově izolován proti radonu a má být využíván ke každodennímu pobytu a po dobu spánku, je radon nebezpečný. Takový sklep je vlastně kapsou, kde se radon bude ochotně zdržovat a odvětratelný bude jen velmi nesnadno. Takové bydlení není zdravé. Pokud tedy budeme do takového bydlení investovat, důrazně doporučuji provést protiradonovou izolaci. Je to jistě na úkor principu o nepoužívání syntetických materiálů, ale zde je kompromis na místě.

Dalším kamenem úrazu je ve sklepním bydlení absence denního světla. Existuje i hygienická norma a pamatuje na to i stavební zákon ve svých prováděcích vyhláškách, které zcela jasně určují, kolik denního světla je nutno zajistit pro zdravé bydlení. Toto není samoúčelná norma pro šikanu stavebníků. Jedná se tu o zdravé bydlení. I když může zaznít názor, že podzemní sklep má sloužit jen pro nepatrnou část dne, nebo snad jen na vyspání, nedá se předpokládat, že dnešní moderní člověk, i když bude žít maximálně v souladu s přírodou a jejími principy, nepotřebuje v průběhu dne jisté zázemí, které mu zaručí jednak osobní pohodlí, jednak dostatek denního světla. Proč stále zmiňuji to denní světlo? Jen těžko si lze představit člověka, který prahne po studiu a zavírá se do tmavé podzemní cely, aby k němu nemohlo denní světlo a účelově si unavuje oči, jen aby popřel moderní principy. A přitom si čte, píše a třeba i umělecky tvoří.

2.4 Výroba a uchovávání potravin

Sklep pro uchování či výrobu potravin je prostor odizolovaný vhodným způsobem od okolního prostředí tak, aby nedocházelo k narušení potřebného mikroklimatu, ale zároveň aby nedošlo ke kumulaci nebezpečných plynů vznikajících při anaerobních procesech při případné hnilobě či kvašení. K dosažení správného klimatu v takové místnosti, v našem případě ve sklepě, je zapotřebí vybrat vhodné konstrukční materiály a správný systém větrání. Pro tyto potřeby máme možnost nahlédnout do ČSN, které důkladně doporučují, co a jak máme mít. Pokud stavíme nebo upravujeme místnost pro tyto účely jen sami pro sebe, tak je ČSN jen doporučující, ale pro průmyslové využití či občanskou vybavenost je ČSN již závazná.

2.4.1 Výroba potravin

Není cílem a ani úkolem této knihy citovat nebo vysvětlovat normy pro výrobu potravin. V této kapitole si jen naznačíme, co znamená zřídit výrobu potravin ve sklepě.

Výrobou potravin rozumíme např. výrobu vína, zrajících sýrů apod. Je to sice velmi málo rozšířený zvyk vyrábět si sýry v domácím prostředí, ale jsou i lidé, kteří to chtějí zkusit, jak usuzuji podle dotazů, které dostávám. Musíme tedy v takovém případě myslet na hygienické minimum a zajistit přívod vody do sklepa a zajistit i odpadní roury pro odvádění odpadních vod. Pokud je sklepení níž než je páteřní odpadní systém, pak nastává problém a je lépe se záměru vzdát. Ne že by to nebylo řešitelné, ale pro drobné stavebníky jsou některá řešení naprosto zbytečná a nevyhovující. Jen pro úplnost si řekněme, že se používají přečerpávající jímky.

2.4.2 Skladování zemědělských produktů

Sklepy jsou pro skladování potravin velmi vhodné. Pro tento účel sklepy také vznikaly odpradávna a v některých místech jsou klimatické podmínky sklepů tak specifické, že jen a právě v tom jediném místě vyzraje ten jediný a pravý sýr či víno svého druhu, jména a jakosti, kterých by v žádné jiné lokalitě nedosáhl ani při nejlepší vůli.

V našich podmínkách je aktuální sklep na uchování ovoce nebo zeleniny. Zde je nutno podotknout, že ovoce není možné skladovat společně se zeleninou. Ovoce má tendenci vstřebávat pachy ze zeleniny. Nicméně, ovoce i zelenina vyžadují podobné podmínky pro skladování a uchování. Pro účely této knihy a kapitoly jsem našel velmi starou knihu o uchování ovoce. Jmenuje se „Sklepy na ovoce a sušárny“ a napsal ji Antonín Šrámek. Po konzultaci se zkušenými sadaři dojdeme k závěru, že informace jsou i po více než šedesáti letech aktuální. Dovolím si ty informace zestručnit a sestavit do jednoduchého seznamu.

► Než přijde ovoce do sklepů, nechá se tzv. vypařit, odležet. Necháme jej odvětrat. Poté se roztřídí a ukládáme pouze zdravé a nepoškozené kusy.

► Ovoce se ukládá na měkkou a suchou podložku do nízkých bedýnek. Dobře poslouží suchá rašelina, mech nebo pšeničné otruby. Hodí se i pšeničná sláma. Jablka ukládáme stopkou dolů tak, aby se nedotýkala ani navzájem, ani stěn bedýnky.

► Teplota sklepa by měla být nekolísavá 4–5 °C.

► Výměna vzduchu ve sklepě má probíhat velmi pozvolna. Celá kubatura vzduchu by se měla vyměnit plynule jednou za tři až čtyři dny. Větrací průduchy jsou umístěny u podlahy a opatřeny regulátorem přívodu. Stačí obyčejná posuvná klapka. Ovoce „dýchá“ v prvních dnech uložení vydatněji. Tomu je potřeba přizpůsobit i větrání. Větrací průduchy musí být opatřeny kovovou sítí proti vnikání hlodavců. Ve sklepě nesmí být průvan. Chladného prostředí se dá dosáhnout tekoucí vodou v úrovni podlahy.

► Na kvalitu uloženého ovoce má vliv i světlo. Dozrávání ovoce vyžaduje co nejméně světla, nejlépe tmu.

► Stěny sklepa se nesmí rosit. To znamená, že musíme zamezit vzniku rosného bodu. V opačném případě hrozí vznik plísní – ovoce se pak rychle kazí.

► Před uložením plodů musíme sklep řádně uklidit a vyvětrat. Zdi je nutno omýt. Dříve se používala na dezinfekci modrá skalice. (Pozn. autora: Moji předci na statku používali k dezinfekci zapálený sirný pásek a po vyvětrání se sklep vybílil dvěma vrstvami hašeného vápna, které se nanášelo štětkou. Účinek této dezinfekce byl více než uspokojivý a spolehlivý.)

► S ovocem nesmíme ukládat jiné aromatické produkty jako je např. zelenina (celer, zelí, cibule, česnek, brambory atd.).

► Regály nemají být vyrobeny ze dřeva jehličnanů s aromatickou pryskyřicí. To proto, že se uvolňuje aroma pryskyřice, které se vstřebává do skladovaného ovoce.

Table of Contents

Úvodem

1 Co je sklep

2 Funkce sklepa

2.1 Skladovací prostor

2.2 Pobytový prostor

2.3 Obytný prostor

2.4 Výroba a uchovávání potravin

2.4.1 Výroba potravin

2.4.2 Skladování zemědělských produktů

3 Místo stavby a geologie

4 Materiál pro stavbu

4.3 Kamenná konstrukce

5 Konstrukce

6 Větrání

7 Izolace

10 Prováděcí postupy