Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Účetnictví a daně

Ing. et Ing. Věra Rubáková

Ing. Pavel Hrouda

Účetnictví pro úplné začátečníky 2012 (ukážka)

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7, jako svou 4 709. publikaci

Realizace obálky Jan Dvořák

Sazba Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 192

Šesté vydání, Praha 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012

Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© GRADA Publishing, a.s., 2012

ISBN 978-80-247-4186-4

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7812-9 pro formát PDF

ISBN 978-80-247-7813-6 pro formát EPUB

GRADA Publishing: tel.: 234 264 401, fax: 234 264 400, www.grada.cz

Předmluva

V šestém, aktualizovaném vydání jsou zohledněny novely daňových a účetních předpisů platných od 1. 1. 2012 a také některé kapitoly byly aktualizovány a nově doplněny o příklady a daňovou evidenci. Pro řadu z vás je jistě zajímavý uvedený konkrétní případ výpočtu mzdy zaměstnance ze zavedené ,,superhrubé mzdy“ a rovněž výpočet výše náhrady mzdy poskytované zaměstnavatelem při dočasné pracovní neschopnosti zaměstnance.

Kniha je určena především úplným začátečníkům, začínajícím podnikatelům, studentům středních škol, ale i rekvalifikujícím se pracovníkům a všem, kteří si chtějí osvojit základy účetnictví. V publikaci je pro přehlednost a pochopení probíraných témat použito velké množství názorných příkladů, které jsou v úvodu doplněny vysvětlujícími komentáři. Celková koncepce knihy je postavena tak, že čtenář je postupně a systematicky seznamován s problematikou účtování, náročnost příkladů postupně roste.

Přeji všem čtenářům, aby po prostudování této publikace pro ně účetnictví nebylo strašákem, ale užitečným partnerem.

Základními předpoklady jsou:

• Vůle učit se

• Postupovat pomalu

• Vracet se k praktickým příkladům

autoři

Věra Rubáková

Pavel Hrouda

Zkratky

A – Aktiva

AÚ – Analytický účet

BV – Bankovní výpis

ČÚS – České účetní standardy

D – Dal

DE – Daňová evidence

DFM – Dlouhodobý finanční majetek

DHM – Dlouhodobý hmotný majetek

DM – Dlouhodobý majetek

DNM – Dlouhodobý nehmotný majetek

DP – Daňová povinnost

DPH – Daň z přidané hodnoty

DPPO – Daň z příjmů právnických osob

EU – Evropská unie

FV – Faktura vydaná

FVZ – Faktura vydaná zálohová

FO – Fyzická osoba

FP – Faktura přijatá

FZ – Faktura zálohová

KZ – Konečné zůstatky

MF – Ministerstvo financí

MD – Má dáti

N – Náklady

OM – Oběžný majetek

OPD – Osoby povinné k dani

OR – Obchodní rejstřík

OSSZ – Okresní správa sociálního zabezpečení

P – Pasiva

PC – Pořizovací cena

PHM – Pohonné hmoty

PK – Pokladna

PO – Právnická osoba

PZ – Počáteční zůstatky

V – Výnosy

VC – Vstupní cena

VH – Výsledek hospodaření

Z – Čistý zisk

ZC – Zůstatková cena

ZD – Základ daně

ZDP – Zákon o daních z příjmů

ZDPH – Zákon o dani z přidané hodnoty

ZF – Zálohová faktura

ZP – Zákoník práce

ZVL – Zúčtovací a výplatní listina

200x – Příslušný rok

1. Úvod do účetnictví

1.1 Význam a funkce účetnictví

Každý podnikatelský subjekt (účetní jednotka) musí mít k řízení své činnosti a k určování budoucích úkolů k dispozici dostatek relevantních podkladů, a to jak o finančním hospodaření, tak i o výsledku hospodaření.

Hlavním úkolem účetnictví je věrně zobrazit ekonomickou skutečnost účetní jednotky o majetku a o zdrojích jeho krytí pro majitele, banky, statistické úřady, finanční úřady, zákazníky, veřejnost aj.

Účetnictví je ekonomická disciplína zachycující informace zejména o stavu a pohybu majetku a jeho zdrojů, nákladech, výnosech a výsledku hospodaření účetní jednotky s důrazem na věrné zobrazení majetkové, finanční a důchodové stránky účetní jednotky.

Funkce účetnictví:

1. dokumentační a informační – poskytuje informace o finanční a majetkové situaci podniku v peněžních jednotkách za určité období (průkaznost ve sporech vyplývajících ze vztahů mezi věřitelem a dlužníkem, podklady pro vyměření daně, informace pro instituce);

2. dispoziční – slouží pro potřeby účetní jednotky (hlavně poskytovat ve složce vnitropodnikového účetnictví reálné podklady a informace pro řízení, a to zvláště v oblasti nákladů).

3. kontrolní – veškeré záznamy v účetnictví umožňují kontrolu stavu majetku a hospodaření (kontrola finančním úřadem, kontrola zaměstnance).

Účetnictví je systém založený na přesně stanovených a obecně uznávaných zásadách umožňující podávat věrný obraz skutečnosti a zajišťovat, aby veškeré informace byly průkazné, správné a úplné.

Regulace účetnictví v ČR

– Účetnictví v ČR je řízeno MF ČR prostřednictvím zákona č. 563/1991 Sb., zákonem o účetnictví,

– vyhláškami MF ČR (č. 500/2002 Sb., č. 501/2002 Sb., č. 472/2003 Sb., č. 397/2005 Sb., č. 349/2007 Sb.),

– Českými účetními standardy (ČÚS).

V důsledku procesu harmonizace účetního výkaznictví v EU mají některé účetní jednotky povinnost vést a sestavovat individuální a konsolidované účetní závěrky dle Mezinárodních četních standardů finančního výkaznictví (IFRS), které jsou upraveny právem Evropského společenství.

ZÁKON Č. 563/1991 SB., O ÚČETNICTVÍ,

Tento zákon stanoví v souladu s právem Evropské unie^1 rozsah a způsob vedení účetnictví a požadavky na jeho průkaznost.

Tento zákon se vztahuje na:

a) právnické osoby, které mají sídlo na území České republiky,

b) zahraniční osoby, pokud na území České republiky podnikají nebo provozují jinou činnost podle zvláštních právních předpisů,

c) organizační složky státu podle zvláštního právního předpisu,

d) fyzické osoby, které jsou jako podnikatelé zapsány v obchodním rejstříku,

e) ostatní fyzické osoby, které jsou podnikateli, pokud jejich obrat podle zákona o dani z přidané hodnoty,1a včetně plnění osvobozených od této daně, jež nejsou součástí obratu, v rámci jejich podnikatelské činnosti přesáhl za bezprostředně předcházející kalendářní rok částku 25 000 000 Kč, a to od prvního dne kalendářního roku,

f) ostatní fyzické osoby, které vedou účetnictví na základě svého rozhodnutí,

g) ostatní fyzické osoby, které jsou podnikateli a jsou účastníky sdružení bez právní subjektivity podle zvláštního právního předpisu,1b pokud alespoň jeden z účastníků tohoto sdružení je osobou uvedenou v písmenech a) až f) nebo h), nebo

h) ostatní fyzické osoby, kterým povinnost vedení účetnictví ukládá zvláštní právní předpis, (dále jen „účetní jednotky“).

Ustanovení písmen d) až h) se použijí i pro zahraniční fyzické osoby.

1.1.1 Historie účetnictví

Účetnictví jako vědní obor je staré jako lidstvo samo. S prvními účetními záznamy se setkáváme již u Féničanů, u kterých bylo účetnictví nezbytností při jejich námořním obchodu. Nejstarší dochovaná forma podvojného účetnictví byla popsána v 15. století. Účetnictví, používané v malých obchodních podnicích ve středověkých Benátkách, popsal italský matematik a ekonom L. Pacioli (1445 – 1510) ve svém spisu „Tractatus de computis et scripturis“ (1494 v Benátkách). V účetnictví se používaly tři účetní knihy:

• 1. Memorial – popis veškerých účetních operací

• 2. Deník – v deníku se rozdělují operace na debet a kredit, nebo-li na MD (má dáti) a D (dal)

• 3. Hlavní kniha – ta obsahuje konkrétní účty, do nichž se podvojným zápisem účtují operace uvedené v deníku

Další důležitý rozvoj účetnictví nastal v 18. a 19. století, kdy vznikají další nové formy vedení účetnictví a to podle různých zemí. Vzniká tzv.:

• 1. anglická forma – přílišná podrobnost hlavní knihy (denní záznamy nákupu, prodeje, výroby a další)

• 2. německá forma – charakteristické tzv. sborníky (seskupování operací podle stejných položek a úhrn se zapsal na účet hl. knihy

• 3. francouzská forma – podrobné deníky se shrnují do sborníků a obraty se zapisují do hlavní knihy

• 4. americká forma – tzv. tabelární – spojuje deník a hl. knihu do jediné (nepřehledné) – blíží se naší daňové evidenci (DE)

V současné době se v účetnictví vede především pomocí výpočetní techniky, je to tak tzv. – počítačové zpracování účetnictví. K tomuto vedení existuje velká řada různých programů jako jsou například: Ekonom, Pohoda, Vario, Money S3 a další. Práce s počítači umožňuje účtovat relativně snadno a velmi rychle s účinnou kontrolou správnosti, umožňuje také velké množství různých výstupů pro potřeby podnikatelů, kontroly, analýzy apod. Vedení účetnictví na počítači obnáší také i různá rizika. Mohou to být například: ztráta údajů, nepřesnost, špatná kontrola apod.

1.1.2 Uživatelé a účetnictví

Uživatelé účetních informací jsou:

1. Interní (vnitřní) uživatelé:

• manažeři (řídící pracovníci firmy na různých úrovních řízení, představenstvo, dozorčí rada, správní rada),

• zaměstnanci (ohodnocení na základě jejich výsledků, pracovní smlouva, pracovní podmínky, mimořádné odměny),

• vlastníci společnosti (společníci).

2. Externí (vnější) uživatelé:

• banky (poskytují úvěry na základě účetních informací),

• finanční úřady (kontrolují účetnictví, zda účetní jednotka správně daň vypočítala a odvedla),

• konkurence (hodnotí výsledky podle zveřejněných výsledků),

• statistický úřad (statistické vyhodnocení pro úřady, vládu, ministerstva, mezinárodní instituce, veřejnost, aj.).

• pojišťovny (v případě pojistné události),

• soudy a policie (prokazování trestné činnosti).

Otázky:

1. Co je hlavním úkolem účetnictví?

2. Vyjmenujte všechny funkce účetnictví.

3. Kdo je uživatelem účetních informací?

4. Uveďte příklady uživatelů účetních informací v praxi.

5. Jak je v ČR účetnictví regulováno?

6. Na koho se vztahuje zákon o účetnictví?

1 Čtvrtá směrnice Rady ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách určitých forem společností (78/660/EHS), ve znění směrnic Rady 83/349/EHS, 84/569/EHS, 89/666/EHS, 90/604/EHS, 90/605/EHS, 94/8/ES, 1999/60/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES a 2009/49/ES

Sedmá směrnice Rady ze dne 13. června 1983, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách (83/349/EHS), ve znění směrnic Rady 89/666/EHS, 90/604/EHS, 90/605/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES a 2009/49/ES

Nařízení (ES) č. 1606/2002 Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. července 2002, o používání mezinárodních účetních standardů, ve znění nařízení Evropského parlamentů a Rady (ES) č. 297/2008.

1a § 6 odst. 2) zákona č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty.

1b § 829 a následující občanského zákoníku.

2. Majetek podniku a jeho krytí

2.1 Účel a členění majetku podniku

Každá účetní jednotka (firma) potřebuje ke své podnikatelské činnosti majetek.

Rozdělení majetku firmy podle formy a funkce:

• dlouhodobý majetek (DM)

• oběžný majetek (OM)

Dlouhodobý majetek je rozdělen na:

• dlouhodobý nehmotný majetek (DNM)

• dlouhodobý hmotný majetek (DHM)

• dlouhodobý finanční majetek (DFM)

Charakteristika dlouhodobého nehmotného majetku:

• nemá fyzickou podobu

• doba použitelnosti delší než 1 rok

• výše ocenění je určena účetní jednotkou (s výjimkou goodwillu) při respektování principu významnosti a věrného a poctivého zobrazení majetku

Zřizovací výdaje

výdaje vynaložené na založení účetní jednotky do okamžiku jejího vzniku

Nehmotné výsledky výzkumu a vývoje

výzkum (původní a plánované zkoumání prováděné podnikem s cílem získat nové vědecké nebo technické znalosti)

vývoj (aplikace výsledků výzkumu, návrhy konstrukcí, prototypů, aj.)

Software

programové vybavení, které není nedílnou součástí hardwaru počítače a je určeno k prodeji

Ocenitelná práva

výsledky duševní činnosti a práva podle zvláštních právních předpisů vázaná na průmyslové a obdobné vlastnictví (patenty, licence, ochranné známky aj.)

Goodwill

kladný nebo záporný rozdíl mezi oceněním podniku nebo jeho části a souhrnem jeho individuálně přeceněných složek majetku sníženým o převzaté závazky

Jiný dlouhodobý nehmotný majetek

povolenky na emise skleníkových plynů

Charakteristika dlouhodobého hmotného majetku:

• byl pořízen za účelem užívání v běžné provozní činnosti

• očekává se, že bude užíván během několika účetních období

• má fyzickou podobu

• doba použitelnosti je delší než 1 rok

• na rozdíl od materiálu nevstupuje fyzicky do výrobku určeného k prodeji

Pozemky

bez ohledu na výši ocenění, pokud nejsou zbožím

Stavby

bez ohledu na výši ocenění a dobu použitelnosti

• stavby včetně budov, důlní díla a důlní stavby pod povrchem, vodní díla aj.

• otvírky nových lomů, pískoven a hnilišť

• technické rekultivace

• byty a nebytové prostory

Samostatné movité věci a soubory movitých věcí

• předměty z drahých kovů – bez ohledu na výši ocenění

• samostatné movité věci a soubory movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením

– doba použitelnosti delší 1 rok

– výše ocenění určené účetní jednotkou při respektování principu významnosti a věrného a poctivého zobrazení majetku (např. stroje, přístroje, počítače, dopravní prostředky)

Pěstitelské celky trvalých porostů

• ovocné stromy a ovocné keře – určena výměra a hustota

• trvalý porost vinic a chmelnic bez nosných konstrukcí

Dospělá zvířata a jejich skupiny

bez ohledu na výši ocenění

Jiný dlouhodobý hmotný majetek

bez ohledu na výši ocenění

• ložiska nevyhrazeného nerostu koupená jako součást pozemku

• umělecká díla, která nejsou součástí stavby

• sbírky, movité kulturní památky

• předměty kulturní hodnoty

Charakteristika dlouhodobého finančního majetku

• předpokládaná držba či smluvená splatnost delší než jeden rok vztažená k okamžiku uskutečnění účetního případu

Podíly v ovládaných a řízených osobách

podíly nad 50 %

Podíly v účetních jednotkách pod podstatným vlivem

podíly v rozmezí 20 až 50 %

Ostatní dlouhodobé cenné papíry a podíly

podíly pod 20 %, dluhové cenné papíry se záměrem držet je do splatnosti, ostatní dlouhodobé cenné papíry, u kterých není v okamžiku pořízení znám záměr účetní jednotky

Půjčky a úvěry – ovládající a řídící osoba, podstatný vliv

poskytnuté vzájemné půjčky a úvěry

Jiný dlouhodobý finanční majetek

poskytnuté půjčky a úvěry jiným subjektům, dlouhodobé termínované vklady

Charakteristika oběžného majetku (OM)

Je takový majetek, který obíhá a mění svoji formu i podobu a vrací se ke své původní formě, tj. k penězům. Oběžný majetek vstupuje do výrobního procesu jednorázově (spotřebovává se).

Peníze → nákup materiálu → výdej ze skladu do výroby → z výroby do expedice → z expedice do prodejen → prodejny prodají výrobky a máme zpět peníze

Patří sem:

• zásoby (materiál, nedokončená výroba, výrobky, zvířata, zboží)

• pohledávky za odběrateli (představují právně podložené nároky účetní jednotky za vnějším okolím, které vyplývají z uskutečněných dodávek výrobků, prací a služeb vyfakturovaných odběratelům)

• krátkodobý finanční majetek (KF):

– vysoká likvidnost

– bezprostřední obchodovatelnost

– předpokládaná držba či smluvená splatnost do jednoho roku vztažená k okamžiku uskutečnění účetního případu

Peníze

• pokladna (vedení analytické evidence dle jednotlivých měn)

• ceniny (poštovní známky, dálniční nálepky, kolky, telefonní karty, stravenky aj.)

• peníze na cestě

Účty v bankách

• bankovní účty (vedení analytických účtů dle jednotlivých měn a dle jednotlivých bankovních účtů)

• peníze na cestě

Krátkodobé cenné papíry a podíly

• majetkové cenné papíry k obchodování s cílem dosahovat zisk

• dlužné cenné papíry k obchodování s cílem dosahovat zisk

• dlužné cenné papíry se splatností do jednoho roku držené do splatnosti

• ostatní realizovatelné cenné papíry (v okamžiku pořízení není znám záměr účetní jednotky)

2.1.1 Zdroje krytí majetku podniku

Zdroje krytí majetku podniku vyjadřují, od koho nebo jakým způsobem si účetní jednotka tento majetek opatřila.

Zdroje krytí majetku ve firmě rozeznáváme:

• vlastní zdroje

• cizí zdroje

Vlastní zdroje – vyjadřují hodnotu majetku, která byla vložena do podnikání podnikateli a která byla vytvořena činností podnikatelského subjektu. Vlastní zdroje ovlivňují organizačně právní formu podnikání a vyplývají z příslušných právních předpisů (obchodní zákoník, zákon o státním podniku)

Mezi vlastní zdroje patří:

• základní kapitál – v obchodní společnosti je peněžním vyjádřením souhrnu peněžitých i nepeněžitých vkladů všech společníků do společnosti, vytváří se povinně v akciové společnosti a ve společnosti s ručením omezeným; jeho výše se zapisuje do obchodního rejstříku, u družstva je tvořen souhrnem členských vkladů;

• fondy tvořené z realizovaného zisku – lze rozdělit na fondy zákonné, jenž musí povinně vytvářet kapitálové společnosti dle obchodního zákoníku, u družstev je to nedělitelný fond; druhou skupinu tvoří ostatní fondy, které společnosti vytvářejí na základě společenských smluv, stanov, rozhodnutí valné hromady či představenstva družstva – jsou to fondy dobrovolné;

• kapitálové fondy – patří sem emisní ážio, které se u akciové společnosti vytváří přebytkem emisní ceny nad nominální hodnotou akcie, dále sem patří dary a dotace;

• výsledek hospodaření běžného účetního období – je to krátkodobý vlastní zdroj, který po jeho schválení se rozdělí do rezervního fondu, na výplatu dividend, na podíly ze zisku a na přidělení do dobrovolných fondů aj.

• nerozdělený zisk minulých let.

Cizí zdroje – udávají výši majetku, kterou si účetní jednotka opatřila od jiných podnikatelských subjektů jen na určitou dobu.

Mezi cizí zdroje patří:

• úvěry od peněžních ústavů podle doby splatnosti:

– krátkodobé (splatné do jednoho roku)

– střednědobé (splané do dvou až čtyř let)

– dlouhodobé (splatné za delší dobu než čtyři roky)

• úvěry od peněžních ústavů podle účelu:

– provozní (na zajištění provozních potřeb jako nákup materiálu, energie, plynu, zboží a služeb)

– investiční (na zaplacení koupeného dlouhodobého majetku jako jsou budovy, haly)

• závazky vůči dodavatelům – účetní jednotce vznikají dluhy vůči dodavatelům za dodání oběžného majetku, služeb a dlouhodobého majetku (dodavatel vystaví fakturu a účetní jednotka je povinna tuto fakturu zaplatit do sjednané doby; mezi dobou uskutečnění a zaplacení je účetní jednotka dlužna dodavateli);

• závazky vůči zaměstnancům – vznikají tím, že se mzdy nevyplácejí posledního dne měsíce, ale až s několikadenním zpožděním;

• závazky vůči institucím sociálního zabezpečení – vznikají účetní jednotce závazky z titulu zdravotního a sociálního pojištění, které dluží podnikatel ode dne zúčtování povinností, to znamená od posledního dne měsíce do dne zaplacení příslušným institucím, tj. všeobecné zdravotní pojišťovně a správě sociálního zabezpečení;

• závazky vůči finančnímu orgánu – vznikají tím, že účetní jednotka má za povinnost zaúčtovat v určitém okamžiku část daní (daň z příjmu, daň z přidané hodnoty, spotřební daň aj. určené k úhradě, které uhradí až později).

Příklad:

Obchodní společnost FANA, a.s., měla k 31. 12. 2012 tento majetek a jeho zdroje financování:

Dlouhodobý majetek

Haly

6 000 000 Kč

Stavby

8 000 000 Kč

Stroje

800 000 Kč

Dopravní prostředky

1 000 000 Kč

Oběžný majetek

Materiál

890 000 Kč

Zboží

500 000 Kč

Odběratelé (pohledávky)

110 000 Kč

Pokladna

60 000 Kč

Bankovní účty

240 000 Kč

Vlastní zdroje

Základní kapitál

12 000 000 Kč

VH ve schvalovacím řízení (zisk)

2 500 000 Kč

Cizí zdroje

Dlouhodobé úvěry

1 750 000 Kč

Krátkodobé úvěry

500 000 Kč

Závazky vůči dodavatelům

600 000 Kč

Závazky vůči státu (neodvedená daň)

250 000 Kč

Vaším úkolem bude vyhledat a do níže uvedené tabulky vepsat:

1. vlastní a cizí zdroje

2. dlouhodobý majetek

3. oběžný majetek

4. celkovou výši závazků

5. celkovou výši úvěrů

Tab. č. 1 Vyčíslení majetku a zdrojů

Název

Suma [Kč]

Vlastní zdroje

Cizí zdroje

Dlouhodobý majetek

Oběžný majetek

Výše závazků

Výše úvěrů

Test

1. Pohledávky patří do majetku:

a) nehmotného

b) oběžného

c) hmotného

2. účetní jednotka má pohledávky:

a) u odběratelů

b) u dodavatelů

c) žádná odpověď není správná

3. Zařaďte správně dlouhodobý majetek (DHM, DNM, DFM, OM):

a) osobní počítač

b) software

c) pozemky

d) pohledávky

e) kolky

f) zboží

g) peníze v pokladně

h) peníze na běžném účtu

i) dospělá zvířata a jejich skupiny

j) dopravní prostředky

4. Co patří mezi ceniny:

a) akcie

b) kolky, poštovní známky

c) peníze v pokladně

5. Co patří mezi cizí zdroje:

a) pohledávky

b) závazky vůči dodavatelům

c) dlouhodobé úvěry

Příklad:

Určete zdroje financování majetku (vlastní a cizí zdroje)

Číslo

Účetní operace

Zdroje financování majetku

1.

Vklad budovy z osobního vlastnictví podnikatele do podnikání

2.

Podnikatel si vypůjčil od kamaráda peníze v hotovosti

3.

Podnikatel přijal od banky dlouhodobý úvěr

4.

Vklad peněz z osobního vlastnictví podnikatele do firmy

5.

Faktura přijatá od dodavatele za nákup zboží

6.

Vytvoření zisku

7.

Společnost RADA, s.r.o., přiznala hrubé mzdy zaměstnancům v měsíci listopadu (výplata bude vyplacená až následující měsíc k 12.)

3. Rozvaha, její funkce, obsah a členění

3.1 Aktiva, pasiva

Rozvaha (bilance) je přehled o aktivech a pasivech podniku k určitému okamžiku; sestavuje se na podkladě informací z účetnictví. Jednou z možných forem rozvahy je tzv. T-forma, tj. tabulka, v jejíž levé části se uvádějí aktiva a v pravé pasiva.

Účetnictví sleduje majetek ze dvou hledisek:

• z hlediska konkrétního druhu majetku, se kterým podnik hospodaří,

• z hlediska zdrojů, ze kterých byl majetek pořízen.

Majetek podniku uspořádaný podle složení se nazývá AKTIVA (A). Aktiva zahrnují zejména dlouhodobý a oběžný majetek podnikatele (stavby, pozemky, peněžní prostředky, zásoby a pohledávky).

Majetek uspořádaný podle toho, z jakých finančních zdrojů byl pořízen, se nazývá PASIVA (P). Pasiva zahrnují zejména vlastní a cizí kapitál podnikatele (základní kapitál, úvěry a závazky).

Jde tedy o dva úhly pohledu na majetek, které vyjadřují skutečnost, že každý druh majetku, s nímž podnik hospodaří, musel být financován z určitého finančního zdroje.

Součet aktiv se musí rovnat součtu pasiv.

AKTIVA = PASIVA

Druhy rozvahy

a) zahajovací rozvaha – sestavuje se při založení podniku,

b) počáteční rozvaha – sestavuje se k počátku období,

c) konečná rozvaha – sestavuje se na konci účetního období (příp. při ukončení činnosti podniku).

Počáteční rozvaha představuje majetek, který může podnik v následujícím období při své činnosti používat a měnit svoji formu.

Konečná rozvaha vyjadřuje stav majetku po uskutečnění hospodářské činnosti v daném

účetním období.

Základní účetní období z hlediska přiznání daní je jeden rok. Pro potřeby operativního řízení je však třeba mít informace za kratší časové intervaly. Proto se v praxi sestavují rozvahy za čtvrtletí i měsíční období. Využití výpočetní techniky pro zpracování účetnictví umožňuje sestavování rozvahy průběžně dle potřeby účetní jednotky.

Funkce rozvahy

• Základní funkcí rozvahy je přehledně uspořádat a vyjádřit majetek podniku (v peněžním vyjádření) a jeho zdroje financování a poskytnout tak základ pro zhodnocení finanční situace podniku. Je třeba si však uvědomit, že rozvaha je statickým pohledem na stav a složení aktiv a pasiv a že jediná rozvaha necharakterizuje časový vývoj hospodaření. Z tohoto důvodu se k získání dynamického pohledu porovnávají rozvahy za více po sobě následujících období.

• Kromě vyjádření stavu majetku a zdrojů financování má rozvaha další funkci, a to umožnit zjistit výsledek hospodaření (zisk nebo ztrátu).

Vliv hospodářských operací na rozvahu

Hospodářské operace ovlivňují změny aktiv a pasiv v rozvaze. Tyto operace musí být evidovány, zapsány v dokladech a jsou podkladem pro zápisy v účetních knihách. Hospodářské operace doložené účetními doklady = účetní případy.

Například:

• Nákup materiálu = účetní případ

= doložené účetní doklady (příjemka a faktura).

• Prodej zboží = účetní případ

= doložené účetní doklady (výdejka a faktura).

• Zaplacená faktura v hotovosti za zboží = účetní případ

= doložené účetní doklady (příjmový pokladní doklad a faktura).

Schéma rozvahy:

Rozvaha ke dni…………(k datu)

AKTIVA

PASIVA

Stálá aktiva

dlouhodobý nehmotný majetek

dlouhodobý hmotný majetek

dlouhodobý finanční majetek

Vlastní zdroje

základní kapitál

kapitálové fondy

fondy ze zisku

výsledek hospodaření nerozdělený z minulých let

výsledek hospodaření z běžného období

Oběžná aktiva

zásoby

pohledávky

krátkodobý finanční majetek

peněžní prostředky (v hotovosti, na účtech)

Cizí zdroje

závazky dlouhodobé

závazky krátkodobé

bankovní úvěry dlouhodobé

bankovní úvěry krátkodobé

Přechodná aktiva

Přechodná pasiva

Suma aktiv = Suma pasiv

Co si musíte zapamatovat!

Rozvahu sestavujeme v upravené tabulce, v níž na levé straně uvádíme aktiva a na pravé straně pasiva. Rozvaha se sestavuje na základě údajů z účetnictví a je částí účetní závěrky sestavované ke konci účetního období, tj. k 31. 12. 200x.

Rozvahový den – den, ke kterému se rozvaha sestavuje.

Rozvahová položka – jednotlivé složky aktiv a pasiv v rozvaze.

Rozvahový stav – peněžní částky u jednotlivých položek.

Řešený příklad:

Společnost FANA, s.r.o. provedla ke konci roku k 31. 12. 2012 soupis majetku a závazků:

Peníze na běžném účtu

250 000 Kč

Peníze v pokladně

100 000 Kč

Základní kapitál

800 000 Kč

Stroje

400 000 Kč

Dopravní prostředky

400 000 Kč

Závazky vůči dodavatelům

350 000 Kč (společnost si pořídila zboží na fakturu ve výši 350 000 Kč).

Sestavte konečnou rozvahu.

Řešení:

Aktiva

Rozvaha k 31. 12. 2012

Pasiva

Stroje

400 000 Kč

Základní kapitál

800 000 Kč

Dopravní prostředky

400 000 Kč

Závazky vůči dodavateli

350 000 Kč

Peníze na běžném účtu

250 000 Kč

Peníze v pokladně

100 000 Kč

Aktiva celkem

1 150 000 Kč

Pasiva celkem

1 150 000 Kč

Table of Contents

Předmluva

Zkratky

1. Úvod do účetnictví

1.1 Význam a funkce účetnictví

1.1.1 Historie účetnictví

1.1.2 Uživatelé a účetnictví

2. Majetek podniku a jeho krytí

2.1 Účel a členění majetku podniku

2.1.1 Zdroje krytí majetku podniku

3. Rozvaha, její funkce, obsah a členění

3.1 Aktiva, pasiva

3.2 Hospodářské operace a účetní případy

3.3 Typické změny rozvahových položek

3.4 Rozvahové účty

3.4.1 Podstata a forma účtu

3.4.2 Rozpis rozvahy do účtů

3.4.3 Zapisování změn na rozvahových účtech

3.5 Výsledkové účty

3.6 Podvojný účetní zápis

3.6.1 Obraty a zůstatky na účtech

3.6.2 Otvírání a uzavírání účtů

3.6.3 Třídění účtu

3.7 Syntetické a analytické účty

3.8 Účetní zápisy v účetních knihách

3.8.2 Způsoby oprav v účetních knihách

3.8.3 Způsoby oprav v účetních dokladech

3.8.4 Vyhotovení účetních dokladů

4. Účetní dokumentace

4.2 Druhy účetních dokladů

5. Zásady účetnictví

6. Účtová osnova

7. Základy účtování

8. Účtování zásob

8.10 Účtování nedokončené výroby, polotovarů a výrobků

9. Účtování na finančních účtech

10. Zúčtovací vztahy – účtová třída 3

11. Kapitálové účty – účtová třída 4

12. Náklady, výnosy – účtová třída 5 a 6

13. Účetní závěrka

15. Přílohy