Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Petr Syrový

Jak si spořit na důchod (ukážka)

Zorientujte se v důchodové reformě

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7, jako svou 4943. publikaci

Realizace obálky Jan Dvořák

Sazba Antonín Plicka

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 160

První vydání, Praha 2012

Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© GRADA Publishing, a.s., 2012

GRADA Publishing: tel.: 234 264 401, fax 234 264 400, www.grada.cz

ISBN 978-80-247-4479-7

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8265-2 ve formátu PDF

ISBN 978-80-247-8266-9 ve formátu EPUB

Předmluva

Kniha řeší aktuální problematiku důchodové reformy. Nahlíží na ni z pohledu účastníka. Vyplatí se mi využívat II. pilíř důchodové reformy? Mám si ještě navíc něco dobrovolně spořit? Kolik by to mělo být, aby to mělo smysl? Kam bych měl spořit?

Kniha není pouhým popisem systému penzijního a důchodového spoření, ale obsahuje konkrétní návody, které účastníkům pomohou rozhodnout se, zda se mají účastnit II. pilíře, nebo raději ne.

Abychom mohli odpovědět na tyto otázky, je třeba maličko nakouknout do zákulisí investic a seznámit se s nimi. Ať víme, co od nich můžeme očekávat a jak nám mohou pomoci. Čím více je budeme znát, tím méně nás překvapí.

Při psaní knihy vycházím z letité praxe v oblasti poradenství. Pokusím se do knihy dostat všechny základní rady, které dávám klientům, nebo které předávám finančním poradcům na školeních. Pokud jste finančním poradcem, najdete zde přesně to, co budete při své práci potřebovat. Pokud se chcete o své finance postarat sami, dostanete stejné informace, které dávám svým klientům v rámci finančního poradenství.

Knížka určitě nebude vyčerpávajícím zpracováním tématu. Spoření na důchod je v mnoha ohledech nové. Proto je těžké se trefit do otázek, které opravdu budou budoucí účastníky trápit. Možná se netrefím ve sto procentech případů, ale pokusím se zodpovědět všechny otázky, které by mohly budoucí účastníky důchodového spoření zajímat. V knize se seznámíme i s oblastí investic. Všechny výnosy, se kterými pracujeme, jsou výnosy odhadované. Nikoli zaručené. Budoucnost samozřejmě neznáme, proto nemůžeme vědět, kolik peněz bude naspořeno ve fondu za třicet let. Snažím se ale dát co nejodpovědnější odhad.

Sama problematika má dost neznámých. Proto v knize můžeme některé neznámé pouze odhadovat, předpokládat… (Třeba nákladovost fondů zatím můžeme pouze odhadovat, jakmile fondy vzniknou a předvedou se, budeme jejich nákladovost znát.)

Možná se mi nepodařilo vše správně vysvětlit, možná budete mít doplňující otázky. Na vaše dotazy vám rád odpovím na e-mailu syrovy.petr@seznam.cz.

1. Rychlý návod na dvou stranách

Jak velký bude váš důchod, až na něj budete mít nárok? Bude vám tato částka stačit?

Samozřejmě nevíme, jak velký bude váš důchod, až do něj budete odcházet. Můžeme se ale podívat, jak velký by byl důchod, kdybyste do něj šli hned teď. Výši důchodu si můžete spočítat na internetových kalkulačkách[1]. Nebo se inspirujme průměrným starobním důchodem, který byl na začátku roku 2012 ve výši 10 740 Kč.

To je situace, která platí dnes. Jaká ale bude situace v době, kdy půjdeme do důchodu my? Budou v té době důchody (počítané v dnešních cenách) vyšší, nebo nižší? Ani na tuto otázku nemáme spolehlivou odpověď, ale spíše to vypadá na pokles důchodů.

Jestli nám budoucí státní důchod stačí a nepotřebujeme přemýšlet o vyšším, nemusíme číst dál. Pokud nám nestačí, můžeme s tím něco udělat. Něco udělat, znamená, připravit si na to svoje vlastní peníze. Můžeme si nějaké vlastní peníze naspořit. Nebo použít ty, které už dnes máme.

Pokud nemáte vlastní peníze, které byste chtěli použít na svůj důchod, ani si žádné nebudete chtít spořit, není tato kniha pro vás. Nedám vám žádný návod, jak si zlepšit důchod bez vlastních úspor.

Abyste si udělali hrubou představu, kolik prostředků budete potřebovat na zajištění vlastního důchodu, můžeme použít jednoduché poradenské pravidlo. 1 mil. Kč majetku nám pomůže k doživotní rentě ve výši 5 000 Kč měsíčně. Jestli tedy chcete mít svůj příjem v důchodu o 5 000 Kč vyšší než ten, co pro vás chystá státní systém, měli byste mít 1 mil. Kč. Pokud chcete mít příjem o 10 000 Kč lepší, počítejte s dvěma miliony.

Jak se k této částce dostat?

Pokud ji dnes nemáme, můžeme si ji vytvořit. Buď budeme dávat peníze stranou, nebo se pokusíme dnešní prostředky zhodnotit tak, abychom dosáhli výsledné sumy. Také můžeme kombinovat obojí – dávat peníze stranou a ještě je zhodnocovat.

Jednou z možností, jak investovat a zhodnocovat peníze, jsou investice na kapitálových trzích. Na kapitálové trhy vstupujeme zpravidla pomocí fondů (s různým názvem). Můžeme tak investovat do akcií a dluhopisů.

Investice v rámci důchodové reformy jsou vlastně investice na kapitálové trhy prostřednictvím fondů. Kdo používá jiné investiční přístupy, může se nad investicí do fondů zamyslet. Třeba mu přijde zajímavá jako jakýsi doplněk vlastního investičního portfolia. Možná investujete do vlastní firmy nebo do nemovitostí. Investice do fondů vám může pomoci snížit riziko. Pokud pro vás investice do fondů v žádném případě nejsou schůdnou cestou, pak nemůžete produkty v rámci penzijní reformy využívat.

Fondy jsou standardně používanou cestou pro zhodnocování prostředků a to jak u nás, tak i v zahraničí. Nové fondy, které v rámci důchodové reformy vznikají, mají svá určitá specifika.

Pokud chcete vyšší důchod, než kolik vám za několik desítek let vyměří stát, zkuste využít II. pilíř – důchodové spoření.

Ten spočítá v tom, že část peněz, které dnes platíte státu, budete platit na svůj vlastní účet. Tyto peníze budete posílat do svého vlastního fondu. Tyto vyvedené peníze vám nezajistí vyšší důchod. Důchod pravděpodobně bude vyšší, ale všechny výpočty a prognózy jsou hodně ve hvězdách. Všechny parametry jsou silně nejisté. Nejisté parametry jsou jak v rámci II. pilíře, tak i v rámci I. (průběžného) pilíře. Nikdo neví, jaká bude výše státního důchodu za desítky let. Volba II. pilíře vám pomůže snížit riziko, že budete mít nízký příjem v důchodu. Nebudete se spoléhat pouze na jeden zdroj pro financování důchodu, budete se spoléhat na více zdrojů. Když důchod z jednoho zdroje poklesne, nebude to mít na vás tak velký dopad.

V rámci II. pilíře vlastně volíte, jestli část svých odvodů necháte státu v rámci průběžného pilíře, nebo jestli si z nich budete financovat svůj vlastní důchod.

Pokud zvolíte II. pilíř, budete muset dávat 2 % z vlastní hrubé mzdy. Tato 2 % ze mzdy vám pomohou budovat kapitál, který využijete na zvýšení svého důchodu. To je přesně to, co asi potřebujeme. (Jak jsme se ptali na počátku kapitoly).

Tyto prostředky vám pomohou k navýšení důchodu, ale nedostanete se k nim dřív.

Záleží na tom, o kolik si chcete zvýšit vlastní důchod. Možná, že spoření 2 % z hrubé mzdy navíc nebude stačit. V tom případě budete muset spořit ještě další peníze. Protože stát považuje spoření na důchod a zabezpečení ve stáří za důležité, dává k tomuto spoření státní příspěvek. Tento příspěvek dává do produktu s názvem „doplňkové penzijní spoření“ (bývalé penzijní připojištění) v rámci III. pilíře.

V rámci III. pilíře si můžete vybrat z nabídky fondů, které se liší očekávaným rizikem a kolísavostí hodnoty portfolia. Tyto fondy jsou velmi blízké otevřeným podílovým fondům, jak je známe dnes. Liší se od nich státním příspěvkem.

Nejvyšší státní příspěvek se poskytuje na vklad 1 000 Kč. Jen pro představu: když budete platit do fondů v rámci III. pilíře 1 000 Kč měsíčně, budete mít na penzi (v dnešních cenách) přes 400 000 Kč po 20 letech spoření, kolem 800 000 Kč po 30 letech a přes 1,3 mil. Kč po 40 letech spoření. To jen pro srovnání, když jsme na začátku kapitoly řešili, kolik potřebujete peněz na svůj spokojený důchod.

K těmto prostředkům se dostanete i dřív, než vám vznikne nárok na státní důchod. Dostanete se k nim standardně v 60 letech.

A pokud vám to ještě nestačí na spokojený důchod a potřebujete více peněz, nebo potřebujete peníze dříve, zapojte ještě další investice, ale už mimo rámec penzijní reformy.

2. Kolik peněz budeme potřebovat v důchodu

2.1 Porovnání příjmů a důchodu

2.1.1 Jak vysoký důchod můžeme očekávat podle dnešních podmínek

Každému jednou skončí produktivní věk a půjde do důchodu. Odchod do důchodu samozřejmě znamená pokles příjmů. Jak velký pokles příjmů nás čeká?

Výše důchodu samozřejmě závisí na našem příjmu v době, kdy pracujeme. Platí, že čím vyšší máme příjem, tím vyšší máme i důchod. Zároveň ale platí, že čím vyšší máme příjem, tím vyšší je pro nás pokles příjmu v případě odchodu do důchodu.

Příklad 1 – Důchod pana Průměrného

Pan Průměrný, který má průměrný příjem, má dnes přibližně 20 000 Kč měsíčně[2] čistého. Výše jeho starobního důchodu je 10 319 Kč. Jeho příjem tak klesá cca o 50 %. Jakmile pan Průměrný půjde do důchodu, bude mít od příštího měsíce poloviční příjem.

Příklad 2 – Důchod pana Bohatého

Pan Bohatý má hrubý příjem 40 000 Kč[3]. Tomu odpovídá čistý příjem 29 630 Kč a starobní důchod 13 839 Kč. Zde je pokles příjmu ještě výraznější. Pokles je o 53 %. Důchod je tedy méně než polovina předchozího příjmu.

Konkrétní výše důchodu v závislosti na příjmu, je vidět z tabulky i grafu.

Zde si můžete najít odpověď na otázku, jestli je pro vás pokles příjmu v důchodu vlastně problémem. Jestli je pro vás propad příjmů výrazný, budete s tím muset něco dělat. Budete se muset sami o sebe postarat vlastním dodatečným spořením. Pokud vám bude příjem z důchodu stačit, není další spoření nezbytně nutné.

Tabulka 1 – porovnání výše důchodu a čisté mzdy[4]

Hrubá mzda

Čistá mzda

Výše důchodu

Poměr

10 000

8 900

8 745

98 %

12 000

10 335

9 602

93 %

14 000

11 710

9 965

85 %

16 000

13 085

10 327

79 %

18 000

14 460

10 690

74 %

20 000

15 850

11 053

70 %

22 000

17 225

11 415

66 %

24 000

18 600

11 778

63 %

26 000

19 975

12 140

61 %

28 000

21 350

12 503

59 %

30 000

22 740

12 803

56 %

35 000

26 185

13 321

51 %

40 000

29 630

13 839

47 %

45 000

33 075

14 357

43 %

50 000

36 520

14 875

41 %

55 000

39 965

15 393

39 %

60 000

43 410

15 911

37 %

65 000

46 855

16 429

35 %

70 000

50 300

16 947

34 %

Zdroj: vlastní výpočty

Graf 1 – Kolik procent ze mzdy činí důchod

Zdroj: vlastní výpočty

Tabulky i graf zobrazují aktuální výši důchodů, které se vyplácejí dnes. Pro ty, co mají do důchodu ještě daleko, jsou určitě přichystané různé neodhadnutelné změny. Algoritmus výpočtu i jeho jednotlivé parametry se neustále mění. Nicméně výše uvedené příklady nám mohou být dobrým vodítkem.

K řešení problému nemůžeme přistoupit stylem: „Je to ještě daleko, však ono se uvidí.“ Jestli totiž chceme s příjmem v důchodu něco udělat, musíme začít včas. Začít včas znamená, že nám stačí pro vyřešení problému udělat jen něco málo. Stačí málo spořit. Když budeme řešení stále odkládat, dostaneme se do neřešitelné situace. Až bude důchod za dveřmi a až se bude rýsovat v konkrétních obrysech, už bude pozdě na nějaké rozumné řešení. Nebudeme mít šanci potřebnou částku naspořit.

I přes to, že důchod je daleko a vše kolem něj je nejisté, je potřeba na něj myslet co nejdřív.

2.1.2 Výše důchodů neustále klesá

Ukázali jsme si výše důchodů, které platí v současné situaci. Tabulka obsahuje důchody, které bychom dostali, kdybychom šli do důchodu dnes. My ale většinou do důchodu půjdeme za několik desítek let. Do té doby se všechno změní.

Proto se pojďme podívat, jaké jsou trendy. Můžeme očekávat, že důchod bude spíše vyšší, nebo spíše nižší než dnes?

Výše důchodu v posledních letech (vzhledem k příjmům zaměstnanců) klesá. Zatímco průměrný důchod v roce 2000 byl 57 % z průměrné hrubé mzdy, v roce 2008 byl průměrný důchod už jen necelých 53 % z průměrné mzdy (viz graf).

K tomuto poklesu došlo jen za posledních 8 let. K jakému vývoji může asi dojít za desítky let, až dnešní pracující půjdou do důchodu?

Graf 2 – Pokles důchodu vůči čisté mzdě

Zdroj: ČSÚ

Bohužel se dá předpokládat, že tento trend bude pokračovat i v příštích letech[5].

2.1.3 Stárnutí populace

Pesimismus ohledně budoucí výše důchodů pramení z věkové struktury obyvatelstva a její změny v čase.

Zkrátka a jednoduše: obyvatelstvo v ČR stárne a dá se předpokládat, že tento trend bude pokračovat i nadále. Podíl obyvatelstva ve věku nad 65 let bude narůstat z dnešních 16 % v celkové populaci na 31 % za přibližně 50 let.

Bude stále méně a méně pracujících na jednoho důchodce.

Tento trend bude znamenat, že výdaje na důchody (vůči pracující populaci) porostou.

Graf 3 – Prognóza populačního vývoje České republiky na období 2003–2065

Zdroj: B. Burcin a T. Kučera

Před podobnými problémy nestojí pouze Česká republika, ale vlastně celá Evropa a většina vyspělého světa, např. Japonsko.

Proto je ve světě trendem prodlužování hranice odchodu do důchodu.

2.1.4 Prodlužování věku odchodu do důchodu

Ještě nedávno (do roku 1996) se odcházelo do důchodu v 60 letech. Tento věk platil pro muže. Pro ženy důchodový věk závisel na počtu dětí. Pokud měla 5 a více dětí, byl důchodový věk dokonce 53 let.

Od roku 1996 se důchodový věk pomalu prodlužuje. Dnešní muži odcházejí do důchodu v 62,5 letech.

Komu je dnes 35 let, má plánován důchod na 67 let. Tato hranice se bude ještě dále prodlužovat. Kdo se narodil po roce 1977, ten půjde do důchodu až po 67. roce života. Tedy za více než 30 let. Do té doby systém ještě určitě dozná změn. Kterým směrem se bude věk odchodu posouvat? Bude se spíše prodlužovat, nebo se bude spíše zkracovat? Vypadá to, že díky demografickým trendům je odpověď na tuto otázku jasná.

Česká republika není v tomto směru výjimkou. Prodlužování věku odchodu do důchodu se týká všech ekonomicky rozvinutých zemí. Jen pro zajímavost: Evropská komise doporučuje postupně posouvat věk odchodu do důchodu na 70 let.

2.2 Kolik peněz budeme v důchodu chtít?

Představte si, že zítra odcházíte do starobního důchodu. Místo výplaty budete dostávat už pouze důchod. Kolik byste chtěli dostávat, aby vám to stačilo na spokojený život?

Při těchto představách se nezapomeňte držet při zemi. Buďte realisté a vytyčte si pouze realistické cíle. Když budete mít velké oči a budete chtít nesplnitelné, zjistíte, že na to opravdu nemáte.

Příklad 3 – pan Průměrný

Pan Průměrný si v tabulkách našel, že jeho příjem by klesl z 20 000 Kč přibližně na 10 000 Kč. Tento propad mu přijde moc velký, protože by mu po zaplacení všech povinných poplatků mnoho nezbylo. Umí si ale představit, že příjem 15 000 Kč by pro něho byl dostatečný. S tím by byl spokojený.

Pan Průměrný si naplánoval v důchodu příjem o 5 000 Kč vyšší, než kolik bude státní důchod. Navíc státní důchod má svá rizika. Tak se nebude spoléhat pouze na jeden zdroj příjmů, ale bude mít příjmy rozdělené mezi:

- • státní důchod, ze kterého bude mít 2/3 příjmů a

- • soukromou penzi, která pokryje 1/3 příjmů.

Při plánování výdajů v důchodu se inspirujte současnými výdaji. Podívejte se, jaké jsou vaše dnešní výdaje, které máte.

Od nich odečtěte splátky hypotéky, kterou už v důchodu splácet nebudete.

Někteří lidé při plánování uvažují tak, že udělají revizi rozpočtu a uvažují, jaké výdaje už v důchodu nebudou mít: školka pro děti, tak častá dovolená, spoření dětem a podobně.

Finanční poradci je upozorňují, že příliš snižovat výdaje je nebezpečné. Některé výdaje v důchodu opravdu nebudou, ale zase budou jiné výdaje. Proto raději počítejme s tím, že výše výdajů bude stejná. Jenom bude jiná struktura výdajů. Vyšší podíl výdajů budou mít výdaje za zdravotní péči. V důchodu budeme mít více času, a tak budeme mít čas na divadla a posezení v kavárně. Možná nás zajímá cestování a v důchodu na něj budeme mít dost času. A místo dětí nejspíš budou vnoučata, kterým budeme chtít také něco dopřát.

Proto se doporučuje z dnešních výdajů škrtnout pouze hypotéku. Ještě můžeme škrtnout výdaje na placení životních pojistek a na spoření.

Někteří poradci vycházejí z dlouholetých zkušeností s klienty a vychází jim, že většina lidí si plánuje příjmy v důchodu na úrovni 70 % až 80 % současného příjmu.

Příklad 4 – pan Průměrný a jeho výdaje v důchodu

Ještě jednou se podívejme na pana Průměrného. Zkontrolujme, jestli jeho plánované výdaje v důchodu odpovídají výše uvedenému.

Jeho čistý příjem je 20 000 Kč, plánované výdaje v důchodu jsou 15 000 Kč. To je 75 % jeho současných příjmů.

Suma 15 000 Kč by mohla odpovídat i jeho současným výdajům, ze kterých jsme odečetli nějaké splátky nebo spoření.

2.3 Jaké máme mít před důchodem úspory?

Máme naplánováno, jaké bychom chtěli mít výdaje v důchodu. Teď přijde druhá strana rovnice: co pro to musíme udělat?

V poradenské praxi platí jedno velmi jednoduché pravidlo:

pro měsíční rentu 5 000 Kč potřebujeme mít majetek cca 1 mil. Kč.

Příklad 5 – pan Průměrný

Pan Průměrný by chtěl mít o 5 000 Kč měsíčně vyšší důchod. Aby si to mohl dovolit, bude muset mít k dispozici cca 1 mil. Kč v době, kdy bude odcházet do důchodu.

Pojďme se trochu podrobněji podívat na to, jak jsme na toto pravidlo přišli. Samozřejmě to není tak přesné a dokazatelné, jako fyzikální zákony. Proto pouze ukážeme, že toto číslo plus mínus odpovídá realitě.

2.3.1 Podobné jako důchod z penzijních fondů

Penzijní fondy v rámci penzijního připojištění počítají s rentou ve výši 6 000 Kč měsíčně z milionového majetku[6].

Máme tak potvrzeno, že naše pravidlo (1 mil. Kč generuje 5 000 Kč měsíčně) přibližně funguje.

Tato renta je vyplácena od věku 60 let nadosmrti. Tedy podobně jako státní důchod „nadosmrti“. To je přesně to, co pan Průměrný potřebuje.

Můžeme namítnout, že toto platí dnes. Situace za 30 let ale bude jiná. Budeme se dožívat vyššího věku a penzijní fondy a pojišťovny to určitě do svých výpočtů zahrnou a budou vyplácet nižší dávky. Ano, to je pravda. Dnešní penzijní fondy ale počítají rentu od 60 let nadosmrti. Až půjde pan Průměrný do důchodu, půjde do důchodu až v 67 letech. Prodlouží se průměrný věk dožití, prodlouží se ale i věk odchodu do důchodu.

2.3.2 Renta z pronájmu

Někdo uvažuje o rentě na důchod z nemovitosti z pronájmu. Říká, že za 2 mil. Kč koupí byt, a ten bude za 10 000 Kč měsíčně pronajímat. Výše nájmu je často i vyšší.

Vidíme, že jsme opět velmi blízko pravidlu: 1 mil. Kč majetku generuje 5 000 Kč měsíční renty.

U bytu samozřejmě záleží na konkrétní situaci. Jsou lokality, kde výnosnost nájmu je ještě vyšší, než výše uvedený příklad. (Jsou samozřejmě lokality, kde je výše nájmu nižší.)

V případě bytu na pronájem se částečně vypořádáme i s inflací. Pokud vše bude zdražovat, peníze budou ztrácet hodnotu, dá se předpokládat, že i cena nájmu poroste.

Další výhodou je to, že renta není nadosmrti, ale je nekonečná. Kapitál nespotřebujeme. Byt po nás zůstane dědicům.

Nemovitost na pronájem se doporučuje jako jeden, nikoli jako jediný zdroj příjmů. Pokud bychom se spolehli pouze na nemovitost na pronájem, nesli bychom velké riziko. Tato investice zdaleka není tak jistá, jak na první pohled vypadá. Může se stát spousta událostí, které příjem z pronájmu sníží, nebo ukončí. Nikdy totiž nevíme, za kolik se nemovitost bude pronajímat za 5 nebo 10 let.

2.3.3 Peníze si prostě rozpočítáme

K potvrzení pravidla, že 1 mil. Kč generuje 5 000 Kč měsíční renty, stačí pouze zdravý selský rozum. Renta 5 000 Kč měsíčně znamená 60 000 Kč za rok. To znamená, že nám peníze vydrží přibližně na 17 let.

Do důchodu se bude odcházet v 67 letech, proto nám peníze stačí až do našich 84 let.

Chce to jen umět uložit peníze tak, aby nám je neznehodnocovala inflace.

2.4 Chceme čekat až na důchod?

2.4.1 Kdy budeme chtít přestat pracovat?

Probrali jsme si, jak si naplánovat výši důchodu, pokud nejsme spokojeni s tím, co nám vypočítá stát.

Nyní budeme řešit, jestli nám vyhovuje doba odchodu do důchodu. Opravdu chceme v práci vydržet až do doby, kdy se bude odcházet do důchodu? Respektive chceme, abychom museli pracovat až do 67 let bez možnosti volby? Pokud se nám takováto představa nelíbí, můžeme s tím něco udělat.

Mnoha lidem, zejména těm s nadprůměrným příjmem, nevyhovuje představa, že by museli pracovat do vysokého věku. Nelíbí se jim, že by si museli udržet tak velkou produktivitu a výkonnost, jako v mladém nebo středním věku. Je jim jasné, že jak budou ubývat síly, budou mít stále horší a horší uplatnění na trhu práce.

Zkuste se zamyslet nad otázkou: do kdy chcete, abyste museli pracovat? Do jakého věku?

Při odpovědi se opět držte toho, co si myslíte, že je reálné. Asi tušíte, že čím dříve budete chtít pověsit práci na hřebík, tím větší kapitál k tomu budete potřebovat. Pokud si dáte nereálné očekávání, nepodaří se vám ho splnit.

Kdy chceme přestat pracovat, můžeme vidět ve dvou variantách:

1. 1. Přestat pracovat úplně

2. 2. Pracovat jen na „půl plynu“

Přestat pracovat úplně znamená nepočítat už s žádnými příjmy. Nepočítat s tím, že nám naše práce bude sloužit k obživě. Budeme už žít pouze z vlastního kapitálu.

Příklad 6 – kdy chce do důchodu pan Průměrný

Pan Průměrný viděl u svého otce, jak to pro něj bylo těsně před důchodem složité. Jak mu ubývaly síly a jak se při každé cestě do práce těšil na to, až to jednoho dne skončí. Proto by rád přestal pracovat už od 60 let. Přitom by si chtěl zachovat příjem alespoň 15 000 Kč.

Druhá varianta „na půl plynu“ znamená, že nějaký příjem mít budeme. Jen nebudeme chtít těsně před důchodem pracovat ve stejném tempu a se stejným nasazením. Možná budeme chtít pracovat na půl úvazku, nebo budeme chtít méně náročnou práci.

Příklad 7 – kdy chce do důchodu pan Bohatý

Pan Bohatý nepracuje fyzicky, proto předpokládá, že bude pracovat, dokud zdraví dovolí. Mohl by nejspíš pracovat i do 67 let. Rád by ale, aby od 55, až bude s manželkou sám, mohl práci věnovat tak polovinu času. Aby měl více času na to, co ho baví a zajímá. Dnes má příjem cca 30 000 Kč. Kdyby pracoval na půl úvazku, mohl by si určitě vydělat alespoň 10 000 Kč. Jeho výdaje na živobytí jsou ale 20 000 Kč měsíčně. Proto by si rád čerpal 10 000 Kč z vlastních peněz.

2.4.2 Kolik na to budeme potřebovat peněz?

Můžeme použít jednoduchou matematiku. Spočítáme, kolik měsíců budeme chtít peníze čerpat, a vynásobíme to počtem měsíců.

Příklad 8 – Jaký kapitál potřebuje Průměrný a Bohatý

Pan Průměrný chtěl pokrýt výpadek příjmů 15 000 Kč měsíčně po dobu 7 let. Bude proto potřebovat kapitál 1 260 000 Kč[7].

Pan Bohatý potřebuje čerpat z vlastních peněz částku 10 000 Kč měsíčně po dobu 12 let. Proto bude potřebovat kapitál 1 440 000 Kč.

Tyto jednoduché výpočty nepočítají s žádným zhodnocením. Počítají pouze s tím, že by peníze ležely někde, kde budou odolávat inflaci, ale nic nevydělají.

To úplně neodpovídá realitě. Většina investic zpravidla inflaci poráží. Akcie i dluhopisy a peněžní trh překonávají v průměru[8] inflaci.

Když budeme počítat s výnosy, dojdeme k trochu lepším číslům. Pro odhad, kolik budete potřebovat kapitálu, použijte následující tabulku.

Tabulka 2 – potřebný kapitál pro čerpání peněz před důchodem[9]

Počet let

2

4

6

8

10

12

14

16

18

20

Potřebný kapitál pro rentu 1 000 Kč měsíčně

23 154

44 757

64 915

83 722

101 271

117 644

132 921

147 176

160 475

172 885

Díky přesnějším výpočtům nám např. pro pana Bohatého vychází, že bude potřebovat v 55 letech kapitál 1 177 644 Kč k tomu, aby si zajistil rentu 10 000 Kč až do svého důchodu.

2.5 Kolik budete potřebovat peněz na důchod

Při plánování důchodu hledáme odpověď na dvě otázky:

1. 1. Bude nám stačit příjem v důchodu?

2. 2. Chceme čekat až na dobu, kdy nám bude důchod přiřknut?

Jakmile si na ně odpovíme, budeme se ptát: kolik na to budeme potřebovat peněz? Odpověď najdeme v následujícím schématu.

Graf 4 – Složení příjmů v důchodu a před důchodem

Příklad 9 – jaký kapitál by potřeboval pan Průměrný a pan Bohatý?

Pan Průměrný by chtěl peníze od 60 let ve výši 15 000 Kč. Proto by potřeboval celkem 2,26 mil. Kč:

- • 1 mil. Kč na rentu pro vyšší důchod[10]

- • 1,26 mil. Kč pro dřívější odchod do důchodu[11]

Pan Bohatý by chtěl dorovnat příjem už od 55 let. Chce mít celkové příjmy 20 000 Kč. Proto bude potřebovat celkem 2,84 mil. Kč.

- • 1,66 mil. Kč pro navýšení důchodu[12]

- • 1,177 mil. Kč pro dřívější odchod do důchodu[13]

Přesně podle stejného schématu si můžeme naplánovat vlastní budoucnost v penzi.

Je třeba poznamenat, že uvedené výpočty jsou pouze přibližné. Výhodou je, že jsou dost jednoduché a pro základní účely nám úplně stačí. Kdybychom požadovali větší přesnost, museli bychom použít počítač, a ne pár řádků knihy.

Možná jste před tím, než se vám dostala do ruky tato kniha, neuvažovali o tom, že byste chtěli pobírat peníze ještě před důchodem. Možná vás trápila pouze otázka, jak vysoký bude příjem v důchodu. Možná vás netrápilo, kdy bude důchod, protože počítáte s prací až do nároku na důchod od státu.

V tom případě budete potřebovat méně majetku. Bude vám stačit majetek jen v důchodu. Tím pádem se vás týká jen „ležatý“ obdélník v grafu. Pokud by v podobné situaci byli i pánové Průměrný a Bohatý, stačila by jim pouze polovina majetku před důchodem.

Někteří lidé uvažují pouze o malém přilepšení k důchodu. V tom případě nebudou potřebovat mnoho majetku. Pak jim bude plně stačit malá pravidelná investice. Třeba formou penzijního spoření.

Možná se vám myšlenka rezervy před důchodem zdá zajímavá, ale přijde vám, že to vaše řešení bude prodražovat. Možná vám díky tomu vyšel tak velký objem majetku, který budete potřebovat, že si ho ani nedokážete představit a přijde vám to nereálné. V tom případě zkuste pokračovat v plánování dále a podívejte se, jestli je to pro vás reálné. Když zjistíte, že by to znamenalo spořit příliš mnoho, vraťte se sem a změňte své zadání. Snižte své požadavky.

Všechno je to plánování daleké budoucnosti. Nevíte, co vás čeká a nevíte, kolik a kdy budete potřebovat peněz. To by vás ale nemělo odradit od spoření. Je lepší si spořit s nejistotou, jak peníze využiji, než si nespořit a pak mít jistotu, že peníze mít nebudeme.

Table of Contents

Předmluva

1. Rychlý návod na dvou stranách

2. Kolik peněz budeme potřebovat v důchodu

2.1 Porovnání příjmů a důchodu

2.1.1 Jak vysoký důchod můžeme očekávat podle dnešních podmínek

2.1.2 Výše důchodů neustále klesá

2.1.3 Stárnutí populace

2.1.4 Prodlužování věku odchodu do důchodu

2.2 Kolik peněz budeme v důchodu chtít?

2.3 Jaké máme mít před důchodem úspory?

2.3.1 Podobné jako důchod z penzijních fondů

2.3.2 Renta z pronájmu

2.3.3 Peníze si prostě rozpočítáme

2.4 Chceme čekat až na důchod?

2.4.1 Kdy budeme chtít přestat pracovat?

2.4.2 Kolik na to budeme potřebovat peněz?

2.5 Kolik budete potřebovat peněz na důchod

2.6 Co pro spokojený důchod musíme udělat?

2.6.1 Kolik už máme naspořeno

2.6.2 Kolik musíme pravidelně investovat

2.6.3 Co když naše možnosti neodpovídají našim přáním

2.6.4 Pravidlo 10 % z příjmů

3. Budete rentiéři, proto vás zajímá, jak rentiéři investují

3.1 Co chtějí rentiéři

3.2 Příklad rentiéra

3.3 Jak by renta fungovala v minulosti

4. Než budeme rentiéři, budeme investovat

4.1 Představení různých typů investic

4.2 Jaká rizika jsou s investicemi spojena

4.3 Jaké investice jsou nejbezpečnější

4.4 Strategie vedoucí k větší jistotě

5. Důchod z I. pilíře (průběžný systém)

5.2 Jak se vypočítá penze v I. pilíři

5.3 Jaká je nejistota příjmu v důchodu

6. Důchod z II. pilíře (důchodové spoření)

6.2 Co musíme udělat pro vstup do II. pilíře

6.3 Investice v rámci II. pilíře

6.4 Důchody v rámci II. pilíře

6.5 Rizika II. pilíře

6.6 II. pilíř z hlediska výnosů – kde bude vyšší penze?

6.7 II. pilíř z hlediska jistoty penze

6.8 Jaká omezení přináší II. pilíř

7. Důchod z III. pilíře (penzijní spoření)

7.2 Jak se systém liší od penzijního připojištění

7.7 Kdy se dostaneme k penězům

7.9 Předdůchody

8. Další investice na důchod

8.1 Vlastní bydlení jako investice

8.2 Investice na kapitálovém trhu, ale bez fondů

8.3 Investice mimo kapitálový trh