Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Daňové zákony 2013, úplná znění platná k 1. 1. 2013

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5 066. publikaci

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Sazba a zlom Jan Šístek

Návrh a realizace obálky Jan Dvořák

Počet stran 272

22. vydání, Praha 2013

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s., 2013

ISBN 978-80-247-4643-2

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8291-2 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8409-0 (ve formátu EPUB)

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Na Právnické fakultě Univerzity Karlovy v Praze působí od roku 1973. V současné době zastává post proděkanky pro celo- životní vzdělávání, je členkou vědecké rady, docentkou Katedry finančního práva a finanční vědy. Ve své vědecké práci se zabývá zejména otázkami rozpočtového a daňového práva. Kromě toho od roku 1993 pedagogicky působí na Vysoké škole ekonomické v Praze. Na Katedře podnikového a evropského práva Fakulty mezinárodních vztahů se věnuje také finanční- mu právu, a to zejména daňové problematice.

Je členkou Legislativní rady vlády České republiky. Od roku 2003 je rovněž členkou Information and Research Center of The Public Finance and Tax Law of Central and Eastern European Countries – Bialystok – Polsko, kde se věnuje problematice daňových příjmů jednotlivých článků rozpočtové soustavy.

Teoretické znalosti zúročuje jak v advokátní činnosti, kterou zahájila v roce 1990, tak i v činnosti publikační.

Je autorkou či spoluautorkou více než 150 monografií a článků publikovaných v České republice a v zahraničí.

V roce 2012 byla jmenována profesorkou pro obor finančního práva a finanční vědy.

-------------------

Nakladatelství odborné literatury Grada Publishing vstoupilo na trh před více než dvaceti lety. Je největším vydavatelstvím odborné literatury v České i Slovenské republice co do šíře a množství oborů i počtu vydávaných odborných novinek. Stále se vyvíjí, roste a dlouhodobě patří mezi lídry na trhu s odbornou literaturou. Každý den vydává jeden až dva tituly v tištěné podobě a nově expanduje také na trhu s elektronickými knihami. Ročně Grada prodá přibližně milion knih. Orientuje se na podporu vzdělávání v oblastech práva, financí, účetnictví a daní, ekonomiky, vydává tituly pro manažery a podni- katele, knihy z oboru architektury a stavebnictví, počítačů, medicíny, psychologie, pedagogiky, kultury a různých řemesel atd. Zabývá se také odvětvím různých profesionálních i neprofesionálních zájmů člověka, jako např. zdraví, sport, hobby, gastronomie, zahrada, chovatelství a další. Díky širokému záběru a profesionálnímu zpracování publikací se Grada Publis- hing dlouhodobě umisťuje v top 100 nejvýznamnějších českých firem.

-------------------

Na odborné podpoře této publikace se podílela společnost Rödl & Partner.

Společnost Rödl & Partner patří v České republice k jedné z nejvýznamnějších mezinárodních poradenských společností. Poskytuje služby ve všech oblastech podnikání; dovede propojit právní, daňové, auditorské a podnikové sféry poradenství, a to díky své síti více než dvou set poradců všech uvedených oborů. V České republice působí od roku 1991, pobočky má v Praze a Brně. Díky dlouholetým zkušenostem zná Rödl & Partner požadavky a možnosti českého trhu. Respektuje pře- shraniční zájmy klienta, místní poměry a zároveň zajišťuje vysoký a jednotný standard poskytovaných služeb. Na základě úzké interdisciplinární spolupráce poradců na národní i mezinárodní úrovni nabízí společnost ucelený soubor poraden- ských služeb šitých na míru. Týmy složené z českých i zahraničních odborníků tak poskytují komplexní poradenství v národním i mezinárodním kontextu.

Kancelář Rödl & Partner je zastoupena 89 pobočkami v téměř 40 průmyslových zemích světa. Silnou pozici zaujímá především na trhu ve střední, východní a západní Evropě, ale i v Asii a USA.

Úvod

Na počátku roku 1999 nabídlo nakladatelství GRADA Publishing poprvé soubor daňových zákonů ve znění platném pro rok 1999 se stručnými komentáři. Tak vznikla tradice, která zůstává – díky zájmu čtenářů – zachována i pro rok 2013.

Do textu daňových zákonů k 1. 1. 2013 jsou zpracovány změny vyplývající ze zákonů, jejichž účinnost je stanovena k 1. 1. 2013 (event. později). V předkládaném souboru jsou soustředěny úplné texty daňových zákonů s tím, že jsou odlišným typem písma zdůrazněny novelizace přijaté a publikované ve Sbírce zákonů, jejichž účinnost je stanovena na 1. 1. 2013 – změna je vyznačena tučným písmem. Novelizace, které byly přijaty během roku 2012 a v tomto roce též nabyly účinnosti, jsou v textu zařazeny bez speciálního označení, jen v místě změny je tučně označeno číslo odstavce či písmeno, kterého se změna týká. Novelizace, jejichž účinnost je stanovena na pozdější datum než je 1. leden 2013 (např. 1. 2. 2013), jsou vyznačeny v publikaci podtrženým textem s poznámkou o datu účinnosti. Vzhledem k tomu, že účinnost některých ustanovení zákonů je stanovena nejen k roku 2013, ale i k 1. 1. 2014, či až k 1. 1. 2015, bylo rozhodnuto, že není vhodné všechny tyto změny zapracovávat do předkládaného souboru. Uživatele souboru DZ nechceme zatěžovat maximem textu, jehož účinnost je časově vzdálená a kdy se ukazuje, že není zcela vyloučeno, že se některá ustanovení mohou do doby účinnosti ještě změnit.

V následujícím přehledu jsou připomenuty novely daňových zákonů přijaté od počátku roku 2012 s tím, že u některých zákonů je ještě doplněn odkaz na úvodní stručný komentář nejpodstatnějších změn před textem příslušného zákona. Naší zásadou je zařazovat do souboru DZ jen texty, které již byly publikovány ve Sbírce zákonů.

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů prošel od začátku roku 2012 několika novelizacemi.

Zákon č. 192/2012 Sb., kterým se mění zákon č.72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, prodlužuje zejména lhůtu pro poskytnutí investičních pobídek z pěti na deset let (§ 35a odst. 3 a v § 35b odst. 4) a upravuje text § 35a odst. 4 a § 35b odst.5 s ohledem na ustanovení vymezující veřejnou podporu. Další změny se týkají ustanovení § 38m odst. 2 písmen e) až h), kdy se zpřesňuje postup zdanění při přeměnách společností. Tato ustanovení jsou ještě doplněna novými písmeny i) a j) upravujícími postup při sloučení fondů penzijních společností. Doplněn byl i text § 38m odst. 3 o písm.g) až j) a odst. 11. Zákon č. 399/2012 Sb., zákon o změně zákonů v souvislosti s přijetím zákona o pojistném na důchodové spoření, upravuje text § 23 či § 38j. Zákon č. 401/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, znamená pro oblast daně z příjmů jen drobnou formulační změnu § 4 a § 35ba. Zákon č. 403/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření, a další související zákony, změnil v § 6 odst. 9 částku, která je osvobozená od daně z 24 000 Kč na 30 000 Kč. Zákon č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a o změně některých zákonů (zákon o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi), zařadil do příjmů, které nejsou předmětem daně, bezúplatné nabytí nemovitosti a movité věci podle zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a příjmy z jejich prvního prodeje. Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů, zavádí do § 7 i § 9 limit výdajových paušálů pro některé podnikající osoby či pronajimatele majetku. Dále si podle § 35ba může poplatník uplatnit nadále slevu na dani ve výši 24 840 Kč, což však neplatí pro poplatníka, který k 1. lednu zdaňovacího období pobírá starobní důchod z důchodového pojištění nebo ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu. Další změnou je ustanovení § 16a, které zavádí tzv. solidární zvýšení daně při dosažení určené výše příjmu či ustanovení doplňující § 35ca, které znamená určité omezení pro uplatnění slev na vyživovanou manželku či uplatnění daňového zvýhodnění. Změny se dále dotkly ustanovení § 36, § 38g, § 38k či byl doplněn § 38ha. Další novelou zákona o daních z příjmů bylo přijetí zákona č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, který vypouští z ustanovení § 18 dosavadní odst. 10 a přečíslovává následující odstavce.

Zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů, nebyl během roku 2012 novelizován. Přijetím zákona č. 458/2011Sb., o změně zákonů souvisejících se zřízením jednoho inkasního místa a dalších změnách daňových a pojistných zákonů, dochází v tomto zákoně ke změně § 5 a 8a, ale účinnost těchto změn se očekává až k 1. 1. 2015.

Zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitostí, byl novelizován zákonem č. 350/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a některé související zákony. Ke změnám došlo v souvislosti s úpravou postavení autorizovaného inspektora v § 6 a dále se doplnil text § 7 odst.1, upravil text § 9 a § 11. Další novelou bylo přijetí zákona č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, kterým se mění ustanovení § 3, 4, 8 a 9 převážně formulačně, s ohledem na novou úpravu Státního pozemkového úřadu.

Zákon č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí byl novelizován již na konci roku 2011 s tím, že některé změny mají stanovenou účinnosti k 1. 1. 2013. Zákon č. 457/2011 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Finanční správě České republiky, přináší zapracování nové struktury finančních orgánů v oblasti daňového přiznání – změny se týkají § 21 a § 25 zákona. V roce 2012 byl přijat zákon č. 396/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, který doplnil do textu zákona ustanovení o předražku (§ 10 odst.1 a § 21 odst.2). Zákon č. 399/2012 Sb., o změně zákonů v souvislosti s přijetím zákona o pojistném na důchodové spoření, přinesl změnu do ustanovení o osvobození od daně dědické v § 19 odst. 2. Další změnu přinesl zákon č. 405/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění), zákon č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury, ve znění zákona č. 209/2011 Sb. Došlo k úpravě § 10, 20 a 25. Další novelou bylo přijetí zákona č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, který mění ustanovení § 20 a to převážně formulačně, s ohledem na novou úpravu Státního pozemkového úřadu. Změnou, která se projeví až od února 2013, je zákon č. 405/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění), zákon č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury, ve znění zákona č. 209/2011 Sb., protože tato část zákona nabývá účinnosti od 1. 2. 2013. Úpravy se týkají § 10, 21 a 25. Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů přináší změny do řady zákonů včetně zákona o dani dědické, darovací a dani z převodu nemovitostí, ve kterém se dosavadní sazba 3 % u daně z převodu nemovitostí mění na sazbu ve výši 4 %.

Zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, nebyl v roce 2012 novelizován.

Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, byl během roku 2012 několikrát novelizován, změny zákona mají různou účinnost a dá se říci, že text zákona mění tyto novely dosti podstatně (podrobnější komentář před textem zákona). Zákon č. 18/2012 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Celní správě České republiky mění formulačně na několika místech dosavadní ustanovení zákona. Zákon č. 167/2012 Sb. kterým se mění zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, upravuje ustanovení, která se váží k využívání elektronického podpisu. Dalším zákonem, který však mění text dosavadního zákona jen drobně, je zákon č. 333/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 109/2002 Sb., o výkonu ústavní výchovy nebo ochranné výchovy ve školských zařízeních a o preventivně výchovné péči ve školských zařízeních a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů a další související zákony – nově formulačně upravuje § 48a. Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů přináší další změny do textu zákona opět s různou účinností. Prakticky se stejnou účinností se objevuje ve Sbírce zákonů zákon č. 502/2012, kterým se mění zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Část tohoto zákona nabývá účinosti od 1. 1. 2013, další část od 1. 4. 2013 (tyto části jsou zapracovány do textu), další ustanovení mají nabýt účinnosti od roku 2014 a část má nabýt účinnosti v návaznosti na účinnost zákona o jednotném inkasním místě (tato ustanovení do textu zařazena nejsou).

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, byl novelizován v roce 2012 několikrát s tím, že účinnost jednotlivých novel je opět stanovena jak na rok 2013, tak na roky pozdější. Zákon č. 18/2012 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Celní správě České republiky, mění formulačně řadu ustanovení týkajících se fungování orgánů Celní správy na úseku správy spotřebních daní. Zákon č. 407/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony přináší již více změn. Jedná se například o vymezení způsobů zajištění daně (§ 20a a § 20b), použití termínu orgán či správce daně místo označení celní úřad. V § 41 se vymezují pravomoci správce daně, § 55 se zabývá vracením daně z minerálních olejů osobám užívajícím tyto oleje v mineralogických postupech a metalurgických procesech, § 58b řeší dopravu minerálních olejů uvedených do volného daňového oběhu na daňovém území České republiky v jednotkovém balení do jiného členského státu. Nově vložený § 79a řeší povinnosti spojené s oznamování prodeje lihovin nebo vložený § 87a upravuje prokázání zdanění piva. V textu § 104 odst 1 se nově upravují sazby daně z tabákových výrobků. Další novinkou je možnost uvedená v § 123–128 – požádat o snížení úhrady nebo zajištění daně. Další změny jsou spojeny s § 134, kdy se vymezuje to, co se rozumí pod označením porušení zákazu prodeje lihovin a tabákových výrobků, a obdobně potom v § 134k – porušení povinností při značkování a barvení vybraných minerálních olejů a v § 134v – porušení povinností při značkování některých dalších minerálních olejů. Novinkou zákona je též část šestá, která se zabývá správními delikty, které se objevují v souvislosti s porušením zákona v případě jednotlivých spotřebních daní (§ 135–§ 135zzi). Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů přináší další změny, jejíž účinnost je však stanovena až k 1. 1. 2014.

Do souboru daňových zákonů byly v roce 2008 zařazeny texty upravující nové daně, o kterých se hovoří nejčastěji jako o energetických daních. Tyto daně jsou upraveny v rámci textu zákona č. 261/2007 Sb., o stabilizaci veřejných rozpočtů. Během roku 2012 došlo ke změně uvedeného zákona zákonem č. 167/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Novela mění – formulačně stejně – vždy § 17 – ve všech částech, týkajících se jednotlivých daňových povinností, a to s účinností již od 1. 7. 2012.

Od 1. 1. 2011 je daňové řízení komplexně upraveno zákonem č. 280/2009 Sb., daňový řád. Zákon č. 167/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, změnil formulačně ustanovení § 35, 56, 69, 71 a 80 s účinností již od 1. 7. 2012.

Nakladatelství GRADA Publishing a autoři, kteří se podíleli na uvozujících komentářích, věří, že předkládaný soubor zákonů bude dobře sloužit všem uživatelům. I když snahou všech zúčastněných na této publikaci byla maximální snaha o přesnost textu, považujeme za důležité upozornit, že právně závazný je pouze text publikovaný ve Sbírce zákonů.

Na zpracování se autorsky podíleli: prof. JUDr. Hana Marková, CSc. (sestavení, úvod, spoluautorka komentáře k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. Petr Novotný, PhD. (spoluautor komentáře k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. Svatopluk Galočík, Ing. Oto Paikert (komentář k zákonu č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty).

Významné změny zákona o daních z příjmů

Zákon o daních z příjmů byl od svého vzniku v r. 1992 (účinnosti nabyl k 1. 1. 1993) více než stokrát novelizován. Rok 2012 nebyl v tomto směru výjimkou a k 1. lednu 2013 nabývají účinnosti další významné změny ve zdanění příjmů fyzických i právnických osob. Častá novelizace zákona o daních z příjmů vychází především z významu, které mají daně z příjmů v porovnání s ostatními daněmi české daňové soustavy ve vztahu k příjmové stránce státního rozpočtu. Je i odrazem vývoje tuzemské i celosvětové ekonomiky. Nezanedbatelný vliv má politická a sociální situace v České republice – důkazem je např. zavedení solidárního zvýšení daně z příjmů fyzických osob. Potřeba některých změn v zákoně o daních z příjmů byla vyvolána rovněž novelizací jiných právních předpisů.

Změny účinné již v průběhu roku 2012

Do zákona zasáhl zákon č. 192/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů a další související zákony. Novela nabyla účinnosti již 12. 7. 2012 a jejím obsahem bylo zejména prodloužení možné doby čerpání slevy na dani poskytnuté investiční pobídkou z pěti na deset let. Změna se dotkla rovněž podávání daňových přiznání právnických osob v případě přeměn společností a sloučení penzijních fondů. Část změn provedených uvedenou novelou zákona o investičních pobídkách nabývá účinnosti k 1. 1. 2013 (týká se např. pravidel pro zaokrouhlování srážkové daně).

Změny účinné od 1. ledna 2013

Významné daňové změny nastávají v souvislosti se změnami týkajícími se tzv. druhého a třetího důchodového pilíře. Bylo zavedeno zcela nové pojistné na důchodové spoření. Zákon o daních z příjmů byl novelizován zákonem č. 399/2012 Sb., o změně zákonů v souvislosti s přijetím zákona o pojistném na důchodové spoření a zákonem č. 403/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření a další související zákony. Došlo k navýšení limitu plateb zaměstnavatele na penzijní pojištění a důchodové spoření, osvobozených od daně z příjmů, z 24 000 Kč na 30 000 Kč (v souhrnu s platbami na životní pojištění). Změny v penzijním pojištění se dotýkají také úpravy osvobození od daně z příjmů fyzických osob. Od 1. 1. 2013 je od daně osvobozen příjem z penze vyplácené z penzijního připojištění se státním příspěvkem, penze z penzijního pojištění a důchod z pojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití a z důchodového pojištění, u kterých není vymezeno období jejich pobírání, dále invalidní penze z penzijního připojištění se státním příspěvkem na dobu určitou, invalidní penze na určenou dobu a jednorázové pojistné pro penzi podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření a rovněž jiná plnění z pojištění osob, s výjimkou jednorázových plnění, odkupného nebo odbytného a penze z penzijního pojištění a z pojištění pro případ dožití, z důchodového pojištění a z doplňkového penzijního spoření, u kterých je vymezeno období jejich pobírání, a s výjimkou jiného příjmu z pojištění osob, který není pojistným plněním a nezakládá zánik pojistné smlouvy. Osvobozen je rovněž příjem získaný ve formě dávek z úrazového pojištění podle zvláštních právních předpisů upravujících úrazové pojištění. Každá z výše uvedených dávek se považuje za základ daně po snížení o zaplacené příspěvky, případně o státní příspěvky na penzijní připojištění či na doplňkové penzijní spoření. Jde-li o penzi, rozloží se uvedené příspěvky rovnoměrně na vymezené období pobírání penze. Jednorázové vyrovnání nebo odbytné z penzijního připojištění se státním příspěvkem se pro zjištěné základu daně nesnižuje o příspěvky zaplacené penzijnímu fondu nebo penzijní společnosti zaměstnavatelem za zaměstnance po 1. lednu 2000. Obdobně to platí pro jednorázové plnění z penzijního pojištění nebo plnění vyplacené při předčasném zániku penzijního pojištění či jednorázové vyrovnání nebo odbytné z doplňkového penzijního spoření. Od celkového základu daně z příjmů fyzických osob lze ve zdaňovacím období odečíst příspěvek v celkovém úhrnu nejvýše 12 000 Kč zaplacený poplatníkem na jeho:

• penzijní připojištění se státním příspěvkem podle smlouvy o penzijním připojištění se státním příspěvkem uzavřené mezi poplatníkem a penzijním fondem nebo penzijní společností; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem na zdaňovací období sníženému o 12 000 Kč,

• penzijní pojištění podle smlouvy o penzijním pojištění uzavřené mezi poplatníkem a institucí penzijního pojištění nebo na základě jinak sjednané účasti poplatníka na penzijním pojištění u instituce penzijního pojištění za podmínky, že byla sjednána výplata plnění z penzijního pojištění až po 60 kalendářních měsících a současně nejdříve v roce dosažení věku 60 let; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní pojištění na zdaňovací období, nebo,

• doplňkové penzijní spoření podle smlouvy o doplňkovém penzijním spoření uzavřené mezi poplatníkem a penzijní společností; částka, která lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho doplňkové penzijní spoření na zdaňovací období sníženému o 12 000 Kč.

Pokud poplatníkovi jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem, penzijní pojištění nebo doplňkové penzijní spoření zaniklo bez nároku na penzi, jednorázové vyrovnání nebo jednorázové plnění z penzijního pojištění a současně bylo poplatníkovi vyplaceno odbytné nebo jiné plnění související se zánikem penzijního pojištění, nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části daně zaniká a příjmem podléhajícím dani z příjmů fyzických osob ve zdaňovacím období, ve kterém došlo k zániku tohoto pojištění, jsou částky, o které byl poplatníkovi v příslušných letech z důvodu zaplacených příspěvků na toto pojištění základ daně snížen. Pokud tedy poplatník dodatečně nesplní zákonné podmínky pro odečtení příspěvku na pojištění, musí uplatněn odečty dodanit. Změny v penzijním pojištění se dotýkají rovněž povinností zaměstnavatelů v souvislosti s vedením mzdového účetnictví.

Zákonem č. 401/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, došlo k zavedení osvobození od daně z příjmů fyzických osob plynoucích z dávek pěstounské péče (s výjimkou odměny pěstouna).

Zákon č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a o změně některých zákonů (zákon o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi), rozšířil příjmy právnických osob, které nejsou předmětem daně z příjmů právnických osob (a tudíž nepodléhají zdanění) o příjmy z bezúplatného nabytí nemovitosti a movité věci podle zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi.

21. prosince 2012 podepsal prezident republiky zákon o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, kterým došlo jen k formální změně zákona o daních z příjmů (bylo vypuštěno ustanovení týkající se zdanění Pozemkového fondu ČR).

Téhož dne podepsal prezident republiky zákon o změně daňových, pojistných a dalších zákonů v souvislosti se snižováním schodků veřejných rozpočtů, který byl zařazen do Sbírky zákonů pod č. 500/2012 Sb. Jedná se o nejzásadnější změnu daňových zákonů v r. 2012. Protischodkový balíček se dotýká na úseku daně z příjmů především zdanění fyzických osob. U zdanění osob samostatně výdělečně činných došlo ke změně tzv. výdajových paušálů. Poplatník s příjmy z podnikání podle zvláštních právních předpisů, s příjmy plynoucími z duševního vlastnictví, s příjmy z výkonu nezávislého povolání nebo s příjmem z činnosti znalce, tlumočníka, insolvenčního správce apod. může i nadále uplatnit výdaje snižující základ daně z příjmů v paušální sazbě 40 % z těchto příjmů, nejvýše však v částce 800 000 Kč (tj. z příjmů do výše 2 000 000 Kč ročně). U příjmů z pronájmu majetku zařazeného v obchodním majetku zdaňovaných podle § 7 zákona o daních z příjmů se uplatní paušální výdaje v sazbě 30 % z příjmů, nejvýše však v částce 600 000 Kč. Stejně tak se přistupuje ke zdanění u příjmů z pronájmu zdaňovaných podle § 9 zákona o daních z příjmů, kde možnost uplatnit paušální výdaje zůstává ve výši 30 % z příjmů a poplatník se je může uplatnit nejvýše do částky 600 000 Kč ročně. Poplatník, který uplatňuje výdajové paušály u příjmů podle § 7 nebo § 9, si navíc nemůže snížit daň z příjmů o slevu na dani na manžela/manželku, ani uplatnit daňové zvýhodnění na vyživované dítě, pokud součet dílčích základů, u kterých byly tyto výdaje uplatněny, přesahuje 50 % celkového základu daně z příjmů v daném zdaňovacím období. Sazba daně z příjmů fyzických osob zůstává i po této novele zachována ve výši 15 % ze základu daně sníženého o nezdanitelnou část základu daně a položky odečitatelné od základu daně. Nově je však zavedeno solidární zvýšení daně (§ 16a) u příjmů plynoucích ze závislé činnosti podle § 6 zákona o daních z příjmů a příjmů z podnikání podle § 7 zákona o daních z příjmů. Toto solidární zvýšení činí 7 % z částky, o kterou úhrn příjmů zahrnovaných do základu daně podle § 6 a § 7 zákona o daních z příjmů překročí 48násobek průměrné mzdy stanovené podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení. Solidární zvýšení daně se uplatní i při výpočtu zálohy na daň z příjmů ze závislé činnosti. Poplatníci, u kterých se uplatní solidární zvýšení daně (a to i v případě, že toto solidární zvýšení bude uplatněno u jediné měsíční zálohy na daň z příjmů ze závislé činnosti), mají povinnost podat daňové přiznání. Solidární zvýšení daně by mělo být zrušeno k 1. lednu 2016. Změny v daních z příjmů fyzických osob se dotkly i odečitatelných částek podle § 35ba zákona o daních z příjmů, a to nejen u příjmů, u nichž jsou uplatněny paušální výdaje. Poplatníci, kteří k 1. lednu zdaňovacího období pobírají starobní důchod z důchodového pojištění, si nemohou snížit daň o částku 24 840 Kč na poplatníka, a to pro roky 2013 až 2015.

Sazba daně z příjmů právnických osob zůstává pro rok 2013 zachována ve výši 19 % (5% zdanění mají investiční a podílové fondy, zahraniční fondy kolektivního investování podle práva EU a rovněž penzijní fondy, fondy penzijní společnosti nebo instituce penzijního pojištění s výjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění). Srážková daň z příjmů plynoucích ze zdrojů na území České republiky poplatníkům, kteří nejsou rezidenty státu, který je členem Evropské unie nebo Evropského hospodářského prostoru nebo státu, se kterým má Česká republika uzavřenu smlouvu o zamezení dvojího zdanění, se zvyšuje z 15 % na 35 %. Toto opatření směřuje především k vyššímu zdanění dividend plynoucích mateřským zemím, s nimiž Česká republika nemá uzavřenu smlouvu o zamezení dvojího zdanění.

Závěr

Zákon o daních z příjmů je jednou z nejvíce novelizovaných právních norem. Není výjimkou, že jedním zákonem je schváleno několik novelizací nabývajících postupně účinnosti, tedy že novela sama ve své jedné části zavádí určité opatření (typicky solidární zvýšení daně) a v další části toto opatření zrušuje; jednotlivé části jedné a téže novely se tak uplatní pro různá zdaňovací období. I podle proklamací politických stran je možné očekávat, že dojde k výrazným změnám v zákoně o daních z příjmů i v příštích obdobích. Takové pojetí legislativy však vede k tomu, že zákon o daních z příjmů je vnímán podnikatelskou veřejností jako zákon nepřehledný a především nestabilní. Důkazem je i skutečnost, že ještě v prosinci roku 2012 nebylo zcela a definitivně jasné, jaké změny zákon o daních z příjmů (jakož i ostatní daňové zákony) doznají s účinností od 1. ledna 2013, resp. zda se podaří „stihnout“ legislativní proces tak, aby protischodkový balíček nabyl k 1. lednu 2013 účinnosti. Krátká doba mezi publikací a účinností právního předpisu je obecně považována za nesprávnou legislativní praxi, v daňových předpisech bohužel celkem standardní. V souvislosti se zvažovanou rekodifikací daňového práva by se i zákon o daních z příjmů měl stát přehledným a stabilním právním předpisem. Na takové změny si však budeme ještě muset počkat.

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc

JUDr. Petr Novotný, PhD.

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů,

ve znění zákona č. 35/1993 Sb., zákona č. 96/1993 Sb., zákona č. 157/1993 Sb., zákona č. 196/1993 Sb., zákona č.323/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 85/1994 Sb., zákona č. 114/1994 Sb., zákona č. 259/1994 Sb., zákona č. 32/1995 Sb., zákona č. 87/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb.,zákona č. 149/1995 Sb., zákona č. 248/1995 Sb., zákona č. 316/1996 Sb., zákona č. 18/1997 Sb., zákona č. 151/1997 Sb., zákona č. 209/1997 Sb., zákona č. 210/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb.,zákona č. 111/1998 Sb., zákona č. 149/1998 Sb., zákona č. 168/1998 Sb., zákona č. 333/1998 Sb., zákona č. 63/1999 Sb., zákona č. 129/1999 Sb., zákona č. 144/1999 Sb., zákona č. 170/1999 Sb., zákona č. 225/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 3/2000 Sb., zákona č. 17/2000 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 72/2000 Sb., zákona č. 100/2000 Sb., zákona č. 103/2000 Sb., zákona č. 121/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 241/2000 Sb., zákona č. 340/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb., zákona č. 117/2001 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 239/2001 Sb., zákona č. 453/2001 Sb., zákona č. 483/2001 Sb., zákona č. 50/2002 Sb., zákona č. 128/2002 Sb., nálezu ÚS č. 145/2002 Sb., zákona č. 198/2002 Sb., zákona č. 210/2002 Sb., zákona č. 260/2002 Sb., zákona č. 308/2002 Sb., zákona č. 575/2002 Sb., zákona č. 162/2003 Sb., zákona č. 362/2003 Sb., zákona č. 438/2003 Sb., zákona č. 19/2004 Sb., zákona č. 47/2004 Sb., zákona č. 49/2004 Sb., zákona č. 257/2004 Sb., zákona č. 280/2004 Sb., zákona č. 359/2004 Sb., zákona č. 360/2004 Sb.,zákona č. 436/2004 Sb., zákona č. 562/2004 Sb., zákona č. 628/2004 Sb., zákona č. 669/2004 Sb., zákona č. 676/2004 Sb., zákona č. 179/2005 Sb., zákona č. 217/2005 Sb., zákona č. 342/2005 Sb., zákona č. 357/2005 Sb., zákona č. 441/2005 Sb., zákona č. 530/2005 Sb., zákona č. 545/2005 Sb., zákona č. 552/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 109/2006 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 179/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 203/2006 Sb., zákona č. 223/2006 Sb., zákona č. 245/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 29/2007 Sb., zákona č. 67/2007 Sb., zákona č. 159/2007 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., RS/04 2008, RS/06 2008, zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 482/2008 Sb., zákona č. 2/2009 Sb., zákona č. 87/2009 Sb., zákona č. 216/2009 Sb., zákona č. 221/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 289/2009 Sb., zákona č. 303/2009 Sb., zákona č. 304/2009 Sb., zákona č. 326/2009 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 199/2010 Sb., zákona č. 346/2010 Sb., zákona č. 348/2010 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 329/2011 Sb., zákona č. 355/2011 Sb., zákona č. 353/2011 Sb., zákona č. 370/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 119/2011 Sb., zákona č. 420/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb., zákona č. 458/2011 Sb. (ustanovení účinná od 1. 1. 2012 a 1. 1. 2013), zákona č. 466/2011 Sb., zákona č. 470/2011 Sb., zákona č. 192/2012 Sb., zákona č. 399/2012 Sb., zákona č. 401/2012 Sb., zákona č. 403/2012 Sb., zákona č. 428/2012 Sb., zákona č. 500/2012 Sb. a zákona č. 503/2012 Sb.

Česká národní rada se usnesla na tomto zákoně:

§ 1

Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie137) a upravuje

a) daň z příjmů fyzických osob,

b) daň z příjmů právnických osob.

ČÁST PRVNÍ

DAŇ Z PŘÍJMŮ FYZICKÝCH OSOB

§ 2

Poplatníci daně z příjmů fyzických osob

(1) Poplatníky daně z příjmů fyzických osob jsou fyzické osoby (dále jen „poplatníci“).

(2) Poplatníci, kteří mají na území České republiky bydliště nebo se zde obvykle zdržují, mají daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, tak i na příjmy plynoucí ze zdrojů v zahraničí.

(3) Poplatníci neuvedení v odstavci 2 nebo ti, o nichž to stanoví mezinárodní smlouvy, mají daňovou povinnost, která se vztahuje jen na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky (§ 22). Poplatníci, kteří se na území České republiky zdržují pouze za účelem studia nebo léčení, mají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, i v případě, že se na území České republiky obvykle zdržují.

(4) Poplatníky obvykle se zdržujícími na území České republiky jsou ti, kteří zde pobývají alespoň 183 dnů v příslušném kalendářním roce, a to souvisle nebo v několika obdobích; do lhůty 183 dnů se započítává každý započatý den pobytu. Bydlištěm na území České republiky se pro účely tohoto zákona rozumí místo, kde má poplatník stálý byt za okolností, z nichž lze usuzovat na jeho úmysl trvale se v tomto bytě zdržovat.

§ 3

Předmět daně z příjmů fyzických osob

(1) Předmětem daně z příjmů fyzických osob (dále jen „daň“) jsou

a) příjmy ze závislé činnosti a funkční požitky (§ 6),

b) příjmy z podnikání a z jiné samostatné výdělečné činnosti (§ 7),

c) příjmy z kapitálového majetku (§ 8),

d) příjmy z pronájmu (§ 9),

e) ostatní příjmy (§ 10).

(2) Příjmem ve smyslu odstavce 1 se rozumí příjem peněžní i nepeněžní dosažený i směnou.

(3) Nepeněžní příjem se oceňuje podle zvláštního právního předpisu1a), pokud tento zákon nestanoví jinak.

(4) Předmětem daně nejsou

a) příjmy získané nabytím akcií nebo podílových listů podle zvláštního právního předpisu, který upravuje podmínky převodu majetku státu na jiné osoby1), zděděním, vydáním2) nebo darováním nemovitosti nebo movité věci anebo majetkového práva, s výjimkou příjmů z nich plynoucích a s výjimkou darů přijatých v souvislosti s výkonem činnosti podle § 6 nebo s podnikáním, anebo s jinou samostatnou výdělečnou činností; předmětem daně u fyzických osob, provozujících školy a školská zařízení a zařízení na ochranu opuštěných zvířat, nebo ohrožených druhů zvířat, a u fyzických osob, které jsou poskytovateli zdravotních služeb, není příjem získaný nabytím daru v souvislosti s provozováním těchto činností,

b) úvěry a půjčky s výjimkou

1. příjmu, který věřitel nabyl z vrácené půjčky nebo úvěru úplatným postoupením pohledávky vzniklé na základě této půjčky nebo úvěru, a to ve výši rovnající se rozdílu mezi příjmem plynoucím z vrácení půjčky nebo úvěru a cenou, za kterou byla pohledávka postoupena,

2. příjmu plynoucího poplatníkovi, který vede daňovou evidenci, z eskontního úvěru ze směnky, kterou je hrazena pohledávka,

c) příjmy z rozšíření nebo zúžení společného jmění manželů1b),

d) příjem plynoucí z titulu spravedlivého zadostiučinění přiznaného Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou je Česká republika povinna uhradit, nebo z titulu smírného urovnání záležitosti před Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou se Česká republika zavázala uhradit1c),

e) příjem plynoucí poplatníkovi uvedenému v § 2 odst. 2, který vypomáhá s domácími pracemi v zahraničí, nebo poplatníkovi uvedenému v § 2 odst. 3, který vypomáhá s domácími pracemi v České republice, a to za stravu a ubytování, jde-li o příjem k uspokojování základních sociálních, kulturních nebo vzdělávacích potřeb (au pair).

f) příjmy získané převodem majetku mezi osobami blízkými v souvislosti s předčasným ukončením provozování zemědělské činnosti zemědělského podnikatele1e),

g) příjem plynoucí z vypořádání mezi podílovými spoluvlastníky rozdělením majetku podle velikosti jejich podílů1d), příjmy z vypořádání společného jmění manželů4g),

h) částka uhrazená zdravotní pojišťovnou, o kterou byl překročen limit regulačních poplatků a doplatků na léčiva nebo potraviny podle zvláštních právních předpisů upravujících limity regulačních poplatků a doplatků na léčiva nebo potraviny.

§ 4

Osvobození od daně

(1) Od daně jsou osvobozeny

a) příjmy z prodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu, včetně souvisejícího pozemku, pokud v něm prodávající měl bydliště nejméně po dobu 2 let bezprostředně před prodejem. Obdobně se postupuje také u příjmů z prodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu, včetně souvisejícího pozemku, pokud v něm prodávající měl bydliště bezprostředně před prodejem po dobu kratší dvou let a použije-li získané prostředky na uspokojení bytové potřeby. Pro osvobození příjmů plynoucích manželům z jejich společného jmění postačí, aby podmínky pro jeho osvobození splnil jen jeden z manželů, pokud majetek, kterého se osvobození týká, není nebo nebyl zařazen do obchodního majetku jednoho z manželů. Osvobození se nevztahuje na příjmy z prodeje tohoto bytu nebo domu, pokud je nebo byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, a to do 2 let od jeho vyřazení z obchodního majetku. Osvobození se dále nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi z budoucího prodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu na tomto majetku, včetně souvisejícího pozemku, uskutečněného v době do 2 let od nabytí, a z budoucího prodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu na tomto majetku, včetně souvisejících pozemků, uskutečněného v době do 2 let od jeho vyřazení z obchodního majetku, i když kupní smlouva bude uzavřena až po 2 letech od nabytí nebo po 2 letech od vyřazení z obchodního majetku,

b) příjmy z prodeje nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor neuvedených pod písmenem a), přesáhne-li doba mezi nabytím a prodejem dobu pěti let. V případě, že jde o prodej nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor nabytých děděním od zůstavitele, který byl příbuzným v řadě přímé nebo manželem (manželkou), zkracuje se doba pěti let o dobu, po kterou byla nemovitost prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele nebo zůstavitelů, pokud nemovitost byla nabývána postupným děděním v řadě přímé nebo manželem (manželkou). Osvobození se nevztahuje na příjmy z prodeje nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor včetně nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor uvedených v odstavci 1 písm. g), pokud jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku pro výkon podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, a to do pěti let od jejich vyřazení z obchodního majetku. Osvobození se dále nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi z budoucího prodeje nemovitostí, bytu nebo nebytového prostoru, uskutečněného v době do pěti let od nabytí, a z budoucího prodeje nemovitosti, bytu nebo nebytového prostoru, uskutečněného v době do pěti let od jejich vyřazení z obchodního majetku, i když kupní smlouva bude uzavřena až po pěti letech od nabytí nebo po pěti letech od vyřazení z obchodního majetku. V případě prodeje pozemku nabytého prodávajícím od pozemkového úřadu výměnou v rámci pozemkových úprav podle zvláštního právního předpisu87), se doba 5 let zkracuje o dobu, po kterou prodávající vlastnil původní pozemek, který byl směněn, a tato doba se započítává i do doby, která běží od vyřazení směněného pozemku z obchodního majetku,

c) příjmy z prodeje movitých věcí. Osvobození se nevztahuje na příjmy z prodeje motorových vozidel, letadel a lodí, nepřesahuje-li doba mezi nabytím a prodejem dobu jednoho roku. Osvobození se nevztahuje rovněž na příjmy z prodeje movitých věcí, včetně příjmů z prodeje movitých věcí uvedených v odstavci 1 písm. g), pokud jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku pro výkon podnikatelské a jiné samostatné výdělečné činnosti poplatníka, a to do pěti let od jejich vyřazení z obchodního majetku,

d) přijatá náhrada škody včetně úmrtného a příspěvku na pohřeb podle zvláštních právních předpisů3), náhrada nemajetkové újmy, plnění z pojištění majetku a plnění z pojištění odpovědnosti za škody, kromě plateb přijatých náhradou za ztrátu příjmu a plateb přijatých jako náhrada za škody způsobené na majetku, který byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti v době vzniku škody, nebo přijatých jako náhrada za škody způsobené na majetku sloužícím v době vzniku škody k pronájmu a kromě plnění z pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou v souvislosti s podnikatelskou nebo jinou samostatnou výdělečnou činností poplatníka a za škodu způsobenou poplatníkem v souvislosti s pronájmem,

e) příjem podle § 7 plynoucí dlužníkovi ve zdaňovacím období, ve kterém bylo rozhodnuto o povolení reorganizace podle insolvenčního zákona, a ve zdaňovacím období následujícím bezprostředně po zdaňovacím období, ve kterém bylo rozhodnuto o povolení reorganizace, pokud v něm nedošlo ke skončení reorganizace,

f) cena z veřejné soutěže, z reklamní soutěže, nebo z reklamního slosování, pokud se nejedná o spotřebitelskou loterii podle zvláštního právního předpisu12), cena ze sportovní soutěže v hodnotě nepřevyšující 10 000 Kč s výjimkou ceny ze sportovní soutěže u poplatníků, u nichž je sportovní činnost podnikáním (§ 10 odst. 8), a ocenění v oblasti kultury podle zvláštních právních předpisů12a). Cena z veřejné soutěže a obdobná cena plynoucí ze zahraničí je však od daně osvobozena zcela, pokud byla v plné výši darována příjemcem na účely uvedené v § 15 odst. 1,

g) náhrady přijaté v souvislosti s nápravou některých majetkových křivd podle zvláštních právních předpisů2), příjmy z prodeje nemovitostí, movitých věcí nebo cenných papírů vydaných podle zvláštních právních předpisů2), příplatek (příspěvek) k důchodu podle zvláštních právních předpisů2c) nebo úroky ze státních dluhopisů vydaných v souvislosti s rehabilitačním řízením o nápravách křivd. Příjmy z prodeje nemovitostí vydaných v souvislosti s nápravou některých majetkových křivd podle zvláštních právních předpisů2) jsou osvobozeny i v případě, jestliže v době mezi nabytím a prodejem nemovitosti došlo k vypořádání mezi podílovými spoluvlastníky rozdělením nemovitosti podle velikosti jejích podílů1d) nebo jestliže byly byty nebo nebytové prostory vymezeny jako jednotky podle zvláštního právního předpisu,

h) příjem získaný ve formě dávek a služeb z nemocenského pojištění42), důchodového pojištění podle zákona o důchodovém pojištění43), státní sociální podpory44), peněžní pomoci obětem trestné činnosti podle zvláštního zákona44a), sociálního zabezpečení45), plnění z uplatnění nástrojů státní politiky zaměstnanosti46) a všeobecného zdravotního pojištění47), plnění z pojistné smlouvy o pojištění důchodu podle zákona upravujícího důchodové spoření, a plnění ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu; jde-li však o příjmy ve formě pravidelně vyplácených důchodů nebo penzí, je od daně osvobozena z úhrnu těchto příjmů pouze částka ve výši 36násobku minimální mzdy39), která je platná k 1. lednu kalendářního roku ročně, do níž se však nezahrnuje výše příplatku nebo příspěvku k důchodu podle zvláštních právních předpisů2c),

ch) příjem přijatý v rámci plnění vyživovací povinnosti nebo náhrada za tento příjem podle zákona o rodině nebo obdobná plnění poskytovaná ze zahraničí,

i) dávky (příspěvky) sociální péče, dávky pomoci v hmotné nouzi, sociální služby, dávky státní sociální podpory, dávky sociální péče s výjimkou odměny pěstouna, příspěvky z veřejných rozpočtů a státní dávky upravené zvláštními předpisy nebo obdobná plnění poskytovaná ze zahraničí, příjem plynoucí z důvodu péče o blízkou nebo jinou osobu, která má nárok na příspěvek na péči podle zákona o sociálních službách4j), a to do výše poskytovaného příspěvku, je-li tato péče vykonávána fyzickou osobou, u níž se nevyžaduje registrace podle zákona o sociálních službách4k); jde-li však o péči o jinou osobu než osobu blízkou, je od daně měsíčně osvobozena v úhrnu maximálně částka do výše příspěvku pro osobu se IV. stupněm závislosti podle zákona o sociálních službách4m),

j) odměny vyplácené zdravotní správou dárcům za odběr krve a jiných biologických materiálů z lidského organismu,

k) stipendia2a) ze státního rozpočtu, z rozpočtu kraje, z prostředků vysoké školy nebo veřejné výzkumné instituce, stipendia z prostředků právnické osoby, která vykonává činnost střední školy nebo vyšší odborné školy, anebo obdobná plnění ze zahraničí, podpory a příspěvky z prostředků nadací, nadačních fondů a občanských sdružení48) včetně obdobných plnění poskytovaných ze zahraničí a nepeněžního plnění, sociální výpomoci poskytované zaměstnavatelem z fondu kulturních a sociálních potřeb2b) nejbližším pozůstalým a sociální výpomoci nejbližším pozůstalým ze sociálního fondu (zisku po zdanění) za obdobných podmínek u zaměstnavatelů, na které se tento předpis nevztahuje, kromě plateb přijatých náhradou za ztrátu příjmu a plateb majících charakter příjmů podle § 6 až 9,

l) příjem z

1. penze vyplácené z penzijního připojištění se státním příspěvkem, penze z penzijního pojištění a důchod z pojištění pro případ dožití s výplatou důchodu, a to z pojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití a z důchodového pojištění, u kterých není vymezeno období jejich pobírání,

2. invalidní penze z penzijního připojištění se státním příspěvkem na dobu určitou, invalidní penze na určenou dobu a jednorázové pojistné pro penzi podle zákona upravujícího doplňkové penzijním spoření,

3. jiná plnění z pojištění osob, s výjimkou jednorázových plnění, odkupného nebo odbytného a penze z penzijního pojištění a z pojištění pro případ dožití, a to z pojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití, z důchodového pojištění a z doplňkového penzijního spoření, u kterých je vymezeno období jejich pobírání, a s výjimkou jiného příjmu z pojištění osob, který není pojistným plněním a nezakládá zánik pojistné smlouvy,

m) plnění poskytovaná ozbrojenými silami vojákům v základní (náhradní) službě3a), žákům škol, kteří nejsou vojáky v činné službě3), vojákům v záloze povolaným na cvičení a vojákům v aktivní záloze dobrovolné podle zvláštních právních předpisů3a),

n) kázeňské odměny poskytované příslušníkům ozbrojených sil a bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3), odchodné u vojáků z povolání a příslušníků bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3),

o) zrušeno,

p) plnění poskytovaná občanům v souvislosti s výkonem civilní služby4),

p) příjem získaný ve formě dávek z úrazového pojištění podle zvláštních právních předpisů upravujících úrazové pojištění4),

r) příjmy z převodu členských práv družstva, z převodu majetkových podílů na transformovaném družstvu13), z převodu účasti na obchodních společnostech nebo z prodeje cenných papírů neuvedených pod písmenem w), přesahuje-li doba mezi nabytím a převodem dobu 5 let. Doba 5 let mezi nabytím a převodem členských práv družstva, majetkových podílů na transformovaném družstvu13) nebo účasti na obchodní společnosti se zkracuje o dobu, po kterou poplatník byl společníkem obchodní společnosti nebo členem družstva před přeměnou této společnosti nebo družstva. Jsou-li splněny podmínky uvedené v § 23b nebo 23c, doba 5 let mezi nabytím a převodem se nepřerušuje při výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti. Osvobození se nevztahuje na příjmy z převodu členských práv družstva, z převodu účasti na obchodních společnostech nebo z prodeje cenných papírů, pokud byly pořízeny z obchodního majetku poplatníka, a to do 5 let po ukončení jeho podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti. Osvobození se dále nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi z budoucího převodu členských práv družstva, z převodu dalšího podílu na transformovaném družstvu, z převodu účasti na obchodních společnostech nebo z prodeje cenných papírů v době do 5 let od nabytí, a z budoucího převodu členských práv družstva, z převodu účasti na obchodních společnostech nebo z prodeje cenných papírů pořízených z jeho obchodního majetku, pokud příjmy z tohoto převodu plynou v době do 5 let od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti poplatníka, i když smlouva o převodu bude uzavřena až po 5 letech od nabytí nebo od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti,

s) příspěvek fyzickým osobám poskytovaný podle zákona upravujícího stavební spoření a státní podporu stavebního spoření4a),

t) dotace ze státního rozpočtu, z rozpočtu obcí, krajů, státních fondů, Národního fondu, regionální rady regionu soudržnosti podle zvláštního právního předpisu124), podpory z Vinařského fondu, z přidělených grantů nebo příspěvek ze státního rozpočtu poskytnutý podle zvláštního právního předpisu13c) a nebo dotace, granty a příspěvky z prostředků Evropských společenství, na pořízení hmotného majetku, na jeho technické zhodnocení nebo na odstranění následků živelní pohromy (§ 24 odst. 10), s výjimkou dotací a příspěvků, které jsou účtovány do příjmů (výnosů) podle zvláštního právního předpisu20),

u) příjem získaný formou nabytí vlastnictví k bytu jako náhrady za uvolnění bytu, a dále náhrada (odstupné) za uvolnění bytu, vyplacená uživateli bytu za podmínky, že poplatník náhradu (odstupné) použil nebo použije na uspokojení vlastní bytové potřeby nejpozději do jednoho roku následujícího po roce, v němž náhradu (odstupné) přijal. Tento příjem je osvobozen i v případě, že částku odpovídající náhradě (odstupnému) vynaložil na obstarání bytové potřeby v době jednoho roku před jejím obdržením. Přijetí náhrady (odstupného) oznámí poplatník správci daně do konce zdaňovacího období, ve kterém k jejímu přijetí došlo. Obdobně se postupuje i u příjmů z úplatného převodu práv a povinností spojených s členstvím v družstvu, pokud v souvislosti s tímto převodem bude zrušena nájemní smlouva k bytu, použije-li poplatník získané prostředky na uspokojení vlastní bytové potřeby; obdobně se postupuje také u příjmů z prodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu, včetně souvisejícího pozemku, pokud v něm prodávající měl bydliště bezprostředně před prodejem po dobu kratší dvou let a použije-li získané prostředky na uspokojení vlastní bytové potřeby,

v) úrokové příjmy poplatníků uvedených v § 2 odst. 3, které jim plynou z dluhopisů vydávaných v zahraničí poplatníky se sídlem v České republice nebo Českou republikou,

w) příjmy z prodeje cenných papírů, přesáhne-li doba mezi nabytím a převodem těchto cenných papírů při jejich prodeji dobu 6 měsíců, a dále příjmy z podílu připadající na podílový list při zrušení podílového fondu, přesáhne-li doba mezi nabytím podílového listu a dnem vyplacení podílu dobu 6 měsíců. Osvobození se vztahuje pouze na osoby, jejichž celkový přímý podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech společnosti nepřevyšoval v době 24 měsíců před prodejem cenných papírů 5 %. Doba 6 měsíců mezi nabytím a převodem cenného papíru u téhož poplatníka se nepřerušuje při sloučení nebo splynutí podílových fondů nebo při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond. Osvobození se nevztahuje na příjmy z prodeje cenných papírů, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, a to do 6 měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, a na příjmy z kapitálového majetku. Osvobození se nevztahuje na příjmy z podílu připadající na podílový list při zrušení podílového fondu, který byl nebo je zahrnut do obchodního majetku, a to do 6 měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti. Při výměně akcií emitentem za jiné akcie o celkové stejné jmenovité hodnotě se doba 6 měsíců mezi nabytím a převodem cenných papírů u téhož poplatníka nepřerušuje; obdobně se postupuje i při výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti, jsou-li splněny podmínky uvedené v § 23b nebo 23c. Osvobození se nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi z budoucího prodeje cenných papírů, uskutečněného v době do 6 měsíců od nabytí, a z budoucího prodeje cenných papírů, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, a to do 6 měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, i když kupní smlouva bude uzavřena až po 6 měsících od nabytí nebo po 6 měsících od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti. Obdobně se postupuje u příjmů plynoucích jako protiplnění menšinovým akcionářům při uplatnění práva hlavního akcionáře na výkup účastnických cenných papírů podle zvláštního právního předpisu13d). Osvobození se nevztahuje na příjmy z prodeje státních dluhopisů, které mohou podle emisních podmínek nabývat výhradně fyzické osoby,

x) příjmy plynoucí z odpisu závazků při reorganizaci nebo při oddlužení provedeném podle zvláštního právního předpisu19a),

y) příjmy z úroků z přeplatků zaviněných správcem daně49), orgánem sociálního zabezpečení50) a příjmy z penále z přeplatků pojistného, které příslušná zdravotní pojišťovna vrátila po uplynutí lhůty stanovené pro rozhodnutí o přeplatku pojistného51),

z) příjmy plynoucí ve formě daru přijatého v souvislosti s podnikáním nebo jinou samostatnou výdělečnou činností jako reklamního předmětu opatřeného obchodním jménem nebo ochrannou známkou poskytovatele tohoto daru, jehož hodnota nepřesahuje 500 Kč,

za) příjmy nabyvatele bytu, garáže a ateliéru, popřípadě spoluvlastnického podílu na nebytovém prostoru, přijaté v souvislosti se vzájemným vypořádáním prostředků podle § 24 odst. 7 a 8 zákona o vlastnictví bytů60),

zb) příjmy plynoucí ve formě povinného výtisku na základě zvláštního právního předpisu64a) a ve formě autorské rozmnoženiny, v počtu obvyklém, přijaté v souvislosti s užitím předmětu práva autorského nebo práv souvisejících s právem autorským,

zc) příjmy plynoucí jako náhrada za věcné břemeno vzniklé ze zákona nebo rozhodnutím státního orgánu podle zvláštního právního předpisu a příjmy plynoucí jako náhrada za vyvlastnění na základě zvláštního právního předpisu4c),

zd) kursový zisk při směně peněz z účtu vedeného v cizí měně, nejedná-li se o účet zahrnutý v obchodním majetku, s výjimkou kursového zisku při směně peněz z účtu vedeného v cizí měně na evropském regulovaném trhu nebo na zahraničním trhu obdobném regulovanému trhu, na kterém se obchody s těmito měnami uskutečňují,

ze) plnění poskytované v souvislosti s výkonem dobrovolnické služby podle zvláštního právního předpisu4h),

zf) příjmy plynoucí ve formě darů poskytnutých pro provoz zoologické zahrady, jejíž provozovatel je držitelem platné licence,4i) a darů poskytnutých fyzickým osobám pro poskytování veřejných kulturních služeb,

zg) příjmy vlastníka bytu nebo nebytového prostoru

1. plynoucí jako důsledek úhrady výdajů (nákladů) na opravy, údržbu a technické zhodnocení společných částí domu s byty a nebytovými prostory ve vlastnictví podle zvláštního právního předpisu o vlastnictví bytů60) ve věcném plnění, pokud tak vyplývá ze smlouvy o výstavbě dalšího bytu, nebo nebytového prostoru, popřípadě jejich částí za předpokladu, že se vlastníci bytů a nebytových prostorů v domě písemně dohodnou o úhradě uvedených nákladů a výdajů jinak, než podle výše spoluvlastnických podílů na společných částech domu, nebo tak stanoví zvláštní právní předpis60),

2. plynoucí jako důsledek úhrady výdajů (nákladů) na opravy, údržbu a technické zhodnocení společných částí domu s byty a nebytovými prostory ve vlastnictví podle zvláštního právního předpisu o vlastnictví bytů60) jiným vlastníkem bytu nebo nebytového prostoru v domě ve věcném plnění, a to ve výši rozdílu převyšujícího povinnost vlastníka bytu nebo nebytového prostoru v domě hradit uvedené náklady a výdaje podle velikosti spoluvlastnického podílu na společných částech domu, za předpokladu, že se vlastníci bytů a nebytových prostorů v domě písemně dohodnou o úhradě uvedených nákladů a výdajů jinak, než podle výše spoluvlastnických podílů na společných částech domu, nebo tak stanoví zvláštní právní předpis60),

zh) příjem plynoucí z doplatku na dorovnání131) při přeměně, výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti, na který vznikl společníkovi nárok v souladu se zvláštním právním předpisem^131), je osvobozen, vztahuje-li se k

1. akciím, u nichž doba mezi nabytím a rozhodným dnem přeměny, výměny podílů, fúze společností nebo rozdělení společnosti přesáhla dobu 6 měsíců. Osvobození se nevztahuje k akciím, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, a to po dobu 6 měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti (§ 7),

2. podílu na obchodní společnosti, u něhož doba mezi nabytím a rozhodným dnem přeměny, výměny podílů, fúze společností nebo rozdělení společnosti přesáhla dobu 5 let. Osvobození se nevztahuje k podílům, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, a to po dobu 5 let od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti (§ 7),

zi) náhrady (příspěvky) pobytových výloh poskytované orgány Evropské unie zaměstnancům (národním expertům) vyslaným k působení do institucí Evropské unie,

zj) naturální plnění poskytovaná prezidentu republiky podle zvláštního právního předpisu6g) a bývalému prezidentu republiky podle zákona o zabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce,

zk) příjem plynoucí ve formě daňového bonusu (§ 35c),

zl) odměny, odchodné, starobní důchod, důchod, příspěvky, naturální plnění a náhrady výdajů poskytované z rozpočtu Evropské unie poslanci nebo bývalému poslanci Evropského parlamentu, zvolenému na území České republiky, dále zaopatření a náhrady výdajů poskytované z rozpočtu Evropské unie pozůstalému manželovi nebo manželce nebo registrovanému partnerovi nebo partnerce a nezaopatřeným dětem v případě úmrtí poslance Evropského parlamentu, zvolenému na území České republiky,

zm) výnosy z prostředků rezerv uložených na zvláštním vázaném účtu v bance podle zvláštního právního předpisu22a), stanou-li se příjmem zvláštního vázaného účtu podle zvláštního právního předpisu22a).

zn) zrušen.

(2) Doba mezi nabytím a prodejem podle odstavce 1 písm. a) nebo b) se nepřerušuje, pokud v době mezi nabytím a prodejem došlo

a) k vypořádání mezi podílovými spoluvlastníky domu včetně příslušné poměrné části společných prostor nebo rodinného domu včetně souvisejících pozemků, rozdělením podle velikosti jejich podílů,

b) k tomu, že v budově byly byty nebo nebytové prostory vymezené jako jednotky podle zvláštního právního předpisu60),

c) k zániku nebo vypořádání společného jmění manželů4g),

d) k rozdělení pozemku.

(3) Osvobození pravidelně vyplácených důchodů a penzí uvedených v odstavci 1 písm. h) se nepoužije v případě, kdy součet příjmů podle § 6 a dílčích základů daně podle § 7 a 9 u poplatníka přesáhne ve zdaňovacím období částku 840 000 Kč. Do příjmů podle § 6 se pro účely tohoto ustanovení nezahrnují příjmy od daně osvobozené, ani příjmy, z nichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně.

(4) Obchodním majetkem se pro účely daně z příjmů fyzických osob rozumí souhrn majetkových hodnot (věcí, pohledávek a jiných práv a penězi ocenitelných jiných hodnot), které jsou ve vlastnictví poplatníka a o kterých bylo nebo je účtováno anebo jsou nebo byly uvedeny v evidenci majetku a závazků pro účely stanovení základu daně a daně z příjmů (dále jen „daňová evidence“). Dnem vyřazení majetku z obchodního majetku poplatníka se rozumí den, kdy poplatník o tomto majetku naposledy účtoval20) nebo jej naposledy uváděl v daňové evidenci.

Konec ukázky

Table of Contents

Úvod

Významné změny zákona o daních z příjmů

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů,