Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Děkujeme za pochopení.

Kniha vyšla díky podpoře Jihomoravského inovačního centra (JIC), které je předním poskytovatelem služeb v oblasti podpory inovačního podnikání ve střední Evropě. Posláním JIC je pomáhat lidem tvořit fi rmy, které mění svět. Více na www.jic.cz. Děkujeme!

Adam Hazdra

Kateřina Jiřinová

Lukáš Kypus

Veronika Harazínová

Vojtěch Lunga

Skvělé služby (ukážka)

Jak dělat služby, které vaše zákazníky nadchnou

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5122. publikaci

Odpovědná redaktorka Mgr. Martina Němcová

Grafická úprava a sazba Vojtěch Lunga

Počet stran 160

První vydání, Praha 2013

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2013

Cover Design © Vojtěch Lunga

ISBN 978-80-247-4711-8

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

Podle sazby Vojtěcha Lungy e-knihu ve formátu EPUB vytvořil Milan Vilímek Jihlavský

ISBN 978-80-247-8457-1 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8458-8 (ve formátu EPUB)

Každá služba může být skvělá!

Například i tak běžná služba, jakou je autobusová přeprava na trase Praha–Brno, může projít velkou změnou.

PROČ KNIHA O SLUŽBÁCH V ČESKU?

Národní muzeum nebude jenom o expozicích, ale nabídneme multimediální koutky, muzejní obchody, kavárničky a restaurace, prostory pro rodiny s dětmi… Prostě budeme muzeem, kde budete chtít trávit volný čas a které bude takříkajíc „fresh“.

Michal Lukeš

ředitel Národního muzea

SLUŽBY, KAM SE PODÍVÁŠ

Služby tvoří běžnou součást života nás všech, to asi není nic překvapivého. Málokdo si ale uvědomuje, že téměř všichni také služby poskytujeme někomu dalšímu. Podle aktuálních statistik ve službách pracuje přes 60 % Čechů a toto číslo neustále stoupá. A v zemích na západ od nás, které si často bereme za vzor, je to v této chvíli i více než 70 %.

Tato kniha je proto určena každému, komu záleží na službách, které poskytuje svým zákazníkům. Je určena všem, jimž záleží také na zákaznících samotných. Našimi čtenáři proto zdaleka nejsou jen marketéři, webdesignéři, podpora, obchodníci a produktoví manažeři, kterým se starost o zákaznickou spokojenost obvykle hází na hlavu. Jsme to my všichni.

SLUŽBY V ČESKU STOJÍ ZA PENDREK, ALE SAMO SE TO NEZMĚNÍ

Také denně narážíte na fronty, nesmyslné poplatky, protivnou obsluhu, nepoužitelné webové formuláře nebo neproniknutelné automatizované telefonní linky? My také. České služby mají před sebou ještě hromadu práce.

Najdou se ale výjimky – služby, které myslí na zákazníka, vycházejí mu vstříc a dělají více, než musejí. Řadu z nich v knize popisujeme, abychom vám dodali kuráž a ukázali, že to jde. Pokud se nám společně podaří dodat inspiraci širšímu okruhu lidí, můžeme přispět k celkovému nárůstu úrovně služeb. To může ovlivnit život mnoha lidem po celém Česku.

Jaké služby tvoří váš každodenní život?

Zdroj: Anna Barková a autoři

Pokud to nezměníte vy, udělají to vaši zákazníci

V roce 2011 rozhodl soud v Německu o tom, že poplatek za vedení úvěrového účtu je neoprávněný. Jakou službu klientovi banka za uvedenou cenu vlastně poskytuje? Žádnou, úvěrový účet slouží jen bance, ne klientovi. Právník Petr Němec, inspirován Ondřejem Hrudou z Nejvyššího soudu, který o tomto sporu publikoval článek, napsal v červnu 2012 příspěvek na svůj blog a vyzval svou banku k vrácení poplatků. Banka žádost zamítla, a tak se obrátil na soud. Brzy se případu chytla média i další klienti, což Petra Němce povzbudilo v další aktivitě. Spustil stránky www.jdeto.de, na kterých zdarma zpřístupnil vzorovou výzvu bankám pro ostatní.

„Banka ze sporu nakonec vycouvala, vše mi uhradila a poplatek mi přestala účtovat. Asi v domnění, že tím ten rozruch okolo utichne. Ale zmýlili se.“ Díky vytrvalosti médií se o případu nepřestalo mluvit a na své banky se začaly obracet další stovky spotřebitelů. Na podzim 2012 vstoupila na scénu největší česká spotřebitelská organizace TEST. V otevřeném dopise vyzvala zmíněnou banku, aby poplatky zrušila a nadále je nevybírala. Spor sice není u konce, nicméně boj za zrušení jednoho hloupého bankovního poplatku má našlápnuto k úspěšnému finiši. A můžou za to dva pánové z masa a kostí: Ondřej Hruda, který na případ upozornil, a Petr Němec, který se pustil do boje.

MÁME VIZI: ČESKO JAKO PRŮKOPNÍK SKVĚLÝCH SLUŽEB

Jestliže jsou služby všude kolem nás, jak to, že se tak málo mluví o jejich inovacích? Denně slyšíme o různých technologických novinkách, ale co se vylepšování služeb týče, je ticho po pěšině.

V Česku je to sice stále ještě neznámé téma, ale za hranicemi už se o inovacích a designu služeb mluví několik let. Pojďme se o tom pobavit i u nás a vezměme si za příklady naše služby. Popravdě řečeno nám recyklace stále stejných příkladů, jako je Apple nebo Amazon, už leze krkem. Na následujících stránkách vám poradíme, kudy na zlepšování služeb, ukážeme méně známé zahraniční příklady, ale především představíme spoustu podařených českých služeb.

Myslíme si totiž, že Česko má ve službách co říct.

TŘI PRINCIPY, KTERÝMI SE ŘÍDÍME

V knize se řídíme třemi zásadami, které nám dávají smysl:

1.

Nevymýšlíme si a nehledáme teoretické hlavolamy. Nemá smysl se schovávat za cizí slova, kterým nikdo nerozumí. Knihu jsme založili na zkušenostech, příkladech z praxe a rozhovorech s lidmi, kteří v Česku a v zahraničí dělají špičkové služby, ať již v komerční, veřejné, či neziskové sféře.

2.

Píšeme pro vás. Kniha pro knihu je k ničemu. Skvělé služby píšeme pro vás, proto se od začátku ptáme, co vás zajímá a co štve. Ke knize také existuje web, kde najdete blog a sekci zdrojů, kterou budeme průběžně aktualizovat. Uspořádali jsme několik setkání Service Design Meetup a další plánujeme. Přijďte diskutovat.

3.

Víme, že se obor bude vyvíjet. Zaznamenat něco, co se tak prudce rozvíjí, na tak nehybné médium, jako je papír, to snad ani nedává smysl, že? I my vnímáme omezení, která s sebou přináší napsání knihy, ale vidíme nesporné výhody ve vytvoření něčeho trvalejšího. Obor se ale zase promění, takže následující text vnímejte spíše jako odrazový můstek do nového tématu, a ne jako přikázání vytesaná do kamene.

Dejte nám vědět, jak děláte služby vy, co vás štve a z čeho máte naopak radost.

KÁVA, MEGAFON A DIGITÁLNÍ DOMORODCI

Mnoho lidí si myslí, že zákazníci jsou jako autobusy, které přijíždějí pravidelně a často. To je ale velký omyl.

Michael LeBoeuf

autor knihy „The Perfect Business“

OD PRODUKTŮ K ZÁŽITKŮM: JAK TO JE S TOU KÁVOU?

Proč zažívají služby v Česku i jinde ve světě takový rozmach? Je to tím, že se mění poptávka. Společnosti v západním světě bohatnou a produkty běžné spotřeby jim přestávají stačit. Místo nich chceme více služeb a zážitků.[1] Tento trend posledních několika let se také označuje jako příchod zážitkové ekonomiky.[2]

Jak si zážitkovou ekonomiku představit? Vezměme za příklad něco, co známe všichni. Třeba to, jak se mění náš postoj ke kávě.

Firmy, které pěstují a prodávají kávová zrna, dostanou za kilogram surové arabiky asi 80 Kč. Jeden hrnek kávy tak vychází na jednu korunu. Málokdo z nás ale kupuje zrnkovou. Spíš jdeme do obchodu, kde najdeme kávu upraženou, namletou a zabalenou. Za tento pohodlnější přístup ke kávě pak také platíme o něco více, přibližně pět korun za šálek. Nebylo by ale jednodušší, skočit si pro dobrou kávu raději do kavárny na rohu cestou do práce? Jistě, mnoho z nás to tak dělá. Zaplatíme sice 30 korun, ale stojí nám to za to. Přípravu kávy máme bez práce a na profesionální úrovni.

Tím ale cesta kávy nekončí. Mnozí si ťukali na čelo, když do Čech dorazily zahraniční řetězce, které nabídly kávu za dvojnásobek a více. Za kávu z automatu byste skoro stovku nikdy nedali. Ale představte si luxusní kavárnu, kde na vás dýchá klid a pohoda. Kávu vám naservírují přesně tak, jak to máte rádi. Můžete zde strávit celé dopoledne s knihou nebo počítačem v pohodlných křesílkách. Tady už nejde o kávu, ale o zážitek, který je s ní spojený.

Samozřejmě, že ne všechny služby poskytují zážitky. Lze dokonce tvrdit, že většina služeb je poskytována v rámci tzv. běžné ekonomiky v každodenním životě lidí.[3] To je důležité i pro samotnou podobu služby, protože ta by měla vycházet ze znalosti její úlohy v životě zákazníků a zbytečně jim ho v mnoha případech nekomplikovat důrazem na zážitek. V tomto kontextu se občas hovoří o tichém či neviditelném designu služby či produktu.

Linet: Od lůžka po zážitek

Společnost Linet vznikla v roce 1990 s cílem vyrábět inovativní nemocniční lůžka. Zakladateli Zbyňku Frolíkovi bylo ale již od začátku jasné, že pouze vyrábět postele nestačí. K výrobkům se velmi záhy přidala celá řada služeb a v dnešní době tvoří lůžko jen součást celkové nabídky.

Nemocniční vybavení nemusíte kupovat, lze ho pronajmout. Společnost pořádá vzdělávací semináře pro zdravotnický personál v rámci programu Linet Scholaris a semináře o ochraně duševního vlastnictví nebo o expanzi do zahraničí pro ostatní podnikatele. Dále Linet nabízí realizaci ordinace na klíč – od návrhu přes vybavení až po instalaci na místě. Pro klienty vydává odborný časopis a do vývoje nových lůžek zapojuje lékaře a sestry. Za dvě desítky let od založení se firmě podařilo posunout vnímání značky Linet od výrobce vybavení po partnera v oblasti péče o zdraví.

Nejméně loajální jsou zákazníci ve službách

Zdroj: Globální vývoj neloajality (Deloitte, 2011)

V ČR špatnými službami nejvíce ztrácí prodejci zboží, finanční instituce, operátoři a letečtí přepravci

Zdroj: Ztráty odvětví v ČR na základě špatných služeb (Genesys, 2009)

Češi na internetu hledají informace prakticky o všech nákupech

Zdroj: Využití informačních zdrojů při rozhodování o nákupu jako % z lidí, kteří v poslední době produkt či službu zakoupili (TNS Aisa, 2012)

ZÁKAZNÍCI VRACÍ ÚDER

Ale buďme konkrétnější a podívejme se na to, co se aktuálně na trzích děje. Trendů je hned několik, ale výrazně z nich vyčnívá zejména jeden: vzestup moci zákazníků, či jak říká výzkumná agentura Forrester – počátek Věku zákazníků.[4] Ať už se to projevuje klesající loajalitou vůči značkám, vyšší informovaností díky internetu, větším individualismem v životě i práci, touhou po výjimečných a autentických zážitcích, nebo nárůstem nabídky služeb i zboží, ústřední roli hraje jedinec a jeho potřeby.

Klesající loajalita je dnes obvyklé zaklínadlo. Ale něco na tom bude. Poradenská společnost Deloitte každoročně měří zákaznickou loajalitu čili pevnost vztahu, který mají zákazníci ke značkám, a výsledky nejsou potěšující. Největší nestálosti celosvětově čelí letečtí přepravci, hotely a nákupní centra, tedy klíčová odvětví služeb. Nejméně loajální nejsou překvapivě nejmladší zákaznické segmenty, u kterých by se přelétavost dala očekávat, ale lidé kolem třicítky. Nejvíce loajálními ke značkám jsou lidé kolem šedesátky.

Nelichotivých čísel je celá řada. Podle průzkumu Bain & Co z roku 2005 si 80 % firem myslí, že dělají špičkové služby. Totéž si ale podle stejného průzkumu myslí pouze 8 % jejich zákazníků.[5] Ani Česko není pro značku rájem na zemi. Kvůli nespokojeným zákazníkům firmy ztrácejí skoro dvacet miliard korun tržeb ročně.[6] Největším ztrátám ze špatných služeb v Česku čelí kromě spotřebního zboží také finanční sektor, telefonní operátoři a poskytovatelé internetu. Přes 50 % lidí ukončuje každoročně vztah s nějakou značkou kvůli nedostatečným službám.

Dalším výrazným projevem nárůstu moci klientů je bezesporu snížení informačního deficitu, který dříve zákazníci vůči firmám měli. Internet dal klientům do rukou podobný megafon, který firmy dosud používaly pro jednosměrné informování zákazníků o tom, co považovaly za důležité.

Zákazníci jsou s pomocí internetu schopni zjistit řadu informací o kvalitě vašich služeb. Internetové vyhledávání se stalo běžnou součástí nákupu. Zákazníci při výběru dražšího zboží stráví i několik týdnů srovnáváním parametrů, cen a poskytovatelů. Aktuální studie ukazují, že se na internet pro radu obracejí nejen při porovnávání zboží, ale zejména při hledání dovolených, ubytování, bankovních a telefonních služeb.[7]

Pro zákazníky je také mnohem jednodušší podělit se s ostatními o své dojmy a zážitky ze služby. Tento fenomén popsal Pete Blackshaw v knize trefně nazvané Spokojený zákazník to řekne třem známým, nespokojený třem tisícům.[8] Hovoří v ní o vzestupu zákaznických médií a vůbec o aktivizaci zákazníků. Připomíná také jednu důležitou věc: „V dnešním on-line světě jsou zákaznická média tím jediným spolehlivým ukazatelem důvěryhodnosti, kterou firma u zákazníků má.“ Je zkrátka mnohem snazší zjistit, co si zákazníci o vašich službách skutečně myslí. A přitom to firmy z velké části ignorují. Téměř 80 % zákazníků nedostává žádné reakce od firmy ani poté, co si na nízkou kvalitu služeb postěžují ostatním on-line.[9] A to není zdaleka všechno.

Srovnávače služeb

Internetové srovnávače se v Česku staly hitem posledních několika let. Portály jako Heuréka.cz či BezRealitky.cz umožňují komukoli porovnat ceny produktů, a dokonce i nemovitostí z pohodlí domova. Na straně zákazníka se zvyšuje informovanost, na straně výrobců a prodejců roste konkurence. Začínají se ovšem objevovat také srovnávače služeb. Na adrese ZnámýLékař.cz najdete hodnocení doktorů, na NejŘemeslníci.cz vyberete nejlepšího instalatéra, Scuk.cz porovnává restaurace, Videoflot.cz sdružuje nezávislé filmaře. Ani nehmatatelná podstata služeb nezabrání jejich porovnávání. Zákazníci prostě vrací úder.

Co dnes ovlivňuje trhy a zákazníky?[10]

ZNAČKY S INTERNETEM ROSTOU

Donedávna značky hovořily ke svým zákazníkům zejména přes noviny, televizi, osobně přes obchodní zástupce a přes tištěné katalogy. To bylo vše. Udržovat správné poskytování služby nepředstavovalo velký problém a firmy věděly, jak na to. Byly rozdělené na produktové a marketingové týmy, měly pevně dané procesy pro uvádění nových služeb na trh atd.

Pak přišel internet a všechno změnil. Značky se s jeho příchodem rozrostly do nevídané šíře. Vznikla řada nových komunikačních a prodejních kanálů, které dosud neexistovaly. E-mail, blogy, sociální sítě, mobilní aplikace, e-shopy, diskusní fóra a mnoho dalších nástrojů narušilo ustálený svět poskytování služeb.

Dnes je vše jinak. Firma obvykle poskytuje své služby přes několik možných kanálů a se zákazníky komunikuje celou řadou způsobů. Novozélandská agentura Bold Horizon toto rozšířené pole interakce nazývá mapou kontaktních míst. A přitom je to pouhých několik let, kdy tato revoluce začala. Google spatřil světlo světa v roce 1998, Facebook se přidal v roce 2004, přibližně ve stejnou dobu začíná raketový nárůst blogů. Zájem o tyto kanály, alespoň v době, kdy píšeme tuto knihu, neklesá. Na trhu se objevují stále nové a nové komunikační kanály, jako je Instagram, Pinterest a mnoho dalších. Je otázkou, jak dlouho zájem vydrží, ale je jasné, že si nemůžeme dovolit ignorovat místa, kde se vyskytují naši zákazníci.

Můžete podotknout, že důležitost on-line výskytu vaší značky by se neměla přeceňovat. Máte pravdu, digitálních domorodců, tedy lidí žijících převážně on-line, je pouhý zlomek. Ostatní používají internet zejména jako nástroj, který jim usnadňuje život.

Trend směrem k větší digitalizaci životů je ovšem nezadržitelný. Počet uživatelů internetu v Česku se za posledních několik let zdvojnásobil a dvě třetiny z nich jsou na internetu několikrát denně. Průměrný Čech stráví na internetu 23 hodin týdně.[11] Nezapomínejme také na to, že lidé aktivní na internetu ovlivňují názory těch mimo něj. V USA např. přes 70 % uživatelů Twitteru napsalo za minulý měsíc článek na blog a více než 60 % píše alespoň jednou měsíčně recenzi na zboží či služby.[12]

Takže si to shrňme: Děláme služby v době, kdy má naše značka desítky možných kanálů, skrz něž komunikuje se zákazníky. Zároveň disponujeme podobnými zdroji jako dříve, jen z nich musíme pokrýt provoz a rozvoj služeb na více frontách. Zákazníci jsou vybaveni pokročilými nástroji pro srovnání nabídek, cen a pro rychlé předávání zpětné vazby mnoha dalším, u nichž mohou ovlivnit rozhodnutí k nákupu. Požadují vyšší kvalitu, ale jsou nestálí a čím dál méně loajální.

Jak v takové situaci dělat skvělé služby? Začneme tím, že si ukážeme, co vlastně skvělá služba je.

Služby jsou dnes poskytovány přes více míst než dříve

Zdroj: Mapa kontaktních míst, Bold Horizon a autoři

Tesco Potraviny Online:

Příležitosti a úskalí nového trhu

V lednu 2012 zavedlo Tesco jako první maloobchodní řetězec v Česku nakupování on-line. Zákazníci si mohou na internetu vybrat ze sortimentu několika tisíc výrobků od pečiva po krmivo pro domácí mazlíčky a nechat si je doručit domů denně mezi 10 a 22 hodinou. Zboží se expeduje z nejbližší pobočky a platby se provádějí předem kartou on-line nebo po doručení nákupu u řidiče na platebním terminálu. Služba je zatím dostupná pouze v Praze a okolí. „Zavedení nakupování přes internet je dalším krokem na naší cestě být co nejblíže zákazníkům,“ okomentoval spuštění služby tehdejší ředitel českého Tesca Phil Clarke.

S přesunem na internet se však velmi rychle objevilo další, pro Tesco nečekané, kontaktní místo – webové stránky Tescoviny.cz. Jde o zákaznický projekt, který sleduje akční slevy a monitoruje vývoj cen výrobků v on-line obchodě. Upozorňuje na sporné akce, např. na účelové zvýšení cen těsně před jejich snížením. Tesco s ničím podobným sice nepočítalo, ale na vznik zákaznické iniciativy reagovalo kladně a zavedlo na základě zpětné vazby do služby několik změn.

Mohlo by vás také zajímat, že ve Velké Británii provozuje Tesco on-line nákupy už od poloviny 90. let. Kromě obvyklého zboží půjčuje na internetu také DVD, prodává software a v roce 2009 začalo podporovat automatické nákupy „chytrých“ domácích spotřebičů, které se teprve teď začínají objevovat na trhu.

Poznámky

[1]

BELL, D.: The Coming of Post-Industrial Society. Heinemann, 1974.

[2]

PINE, J.; GILMORE, J.: The Experience Economy. Harvard Business School Press, 1999.

[3]

GRÖNROOS, C.: Service Management and Marketing. 3. vydání. Willey & Sons, 2007.

[4]

Forrester: Competitive Strategy In The Age Of The Customer. On-line report agentury Forrester, 2011.

[5]

Bain & Company: Closing the Delivery Gap: How to achieve true customer-led growth. On-line report agentury Bain & Company, 2005.

[6]

Genesys: The Cost of Poor Customer Service – The Economic Impact of the Customer Experience in the Czech Republic. On-line report společnosti Genesys, 2009.

[7]

TNS Aisa: Češi v síti. Výsledky výzkumu agentury TNS Aisa, dostupné on-line, 2012.

[8]

BLACKSHAW, P.: Satisfied Customers Tell Three Friends, Angry Customers Tell 3000. Crown Business, 2008.

[9]

Oracle: Customer Experience Impact Report. On-line report společnosti Oracle, 2011.

[10]

DAVENPORT, T. H.; BECK, J. C.: Attention Economy: Understanding the New Currency of Business. Harvard Business School Press, 2001; Forrester: Competitive Strategy In The Age Of The Customer. On-line report agentury Forrester, 2011; KOŠTURIAK, J.; CHAĽ, J.: Inovace: Vaše konkurenční výhoda. Computer Press, 2008 a PINE, J.; GILMORE, J.: The Experience Economy. Harvard Business School Press, 1999.

[11]

TNS Aisa: Češi v síti. Prezentace veřejných výstupů výzkumu agentury TNS Aisa, dostupné on-line, 2010 a TNS Aisa: Češi v síti. Výsledky výzkumu agentury TNS Aisa, dostupné on-line, 2012.

[12]

H1.cz: Česko na sociálních sítích. On-line report společnosti H1.cz, 2011.

Table of Contents

Proč kniha o službách v Česku?

Káva, megafon a digitální domorodci