Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

PaedDr. Květoslava Klímová, Ph.D.

PhDr. Ivana Kolářová, CSc.

ČEŠTINA ZAJÍMAVĚ A KOMUNIKATIVNĚ I (ukážka)

pro 6. a 7. třídu

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5036. publikaci

PaedDr. Květoslava Klímová, Ph.D., katedra českého jazyka a literatury PdF MU Brno

PhDr. Ivana Kolářová, CSc., katedra českého jazyka a literatury PdF MU Brno

Ilustrace Veronika Vrbová, studentka oboru Učitelství pro 1. stupeň ZŠ

Odpovědná redaktorka Mgr. Šárka Kociánová

Sazba a zlom Radek Vokál

Návrh a realizace obálky Antonín Plicka

Počet stran 296

Vydání 1., 2013

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s., 2013

Cover Photo © fotobanka Allphoto

ISBN 978-80-247-4112-3

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Antonín Plicka

ISBN 978-80-247-8109-9 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8112-9 (ve formátu EPUB)

ÚVODNÍ SLOVO

Vážení kolegové, milí studenti,

tato publikace je v současné době na našem knižním trhu ojedinělá. Je tomu tak z několika důvodů. Nejde o klasickou učebnici českého jazyka, ale jejím úkolem je sloužit jako „doplněk“ k jakémukoli typu učebnice češtiny pro 6. a 7. ročník. Vychází ze základního kurikulárního dokumentu, Rámcového vzdělávacího programu pro základní vzdělávání (RVP ZV), a důraz je kladen především na rozvíjení komunikativní kompetence, zajímavé a netradiční úkoly i cvičení. Naším cílem je poskytnout vám další náměty a nápady, prostřednictvím nichž by se žáci mohli zdokonalovat v plynulém, souvislém a kultivovaném vyjadřování (v projevu mluveném i psaném), a to ve škole i mimo ni. Proto jsou úkoly zadávány tak, aby u žáků komunikativní dovednost podporovaly. Tomu odpovídá také výběr témat, která jsou volena v návaznosti na právě probírané učivo v jiných předmětech, např. dějepis – středověk, zeměpis – svět apod., což umožňuje plynulý přechod k uplatnění mezipředmětových vztahů. Rozvoji komunikativní kompetence by měly napomáhat rovněž úkoly zaměřené na práci s frazeologií, jež celou publikací prolíná. Samozřejmostí je průběžné využití průřezových témat, včetně dopravní výchovy a výchovy ke zdraví.

Vedle klasických vyučovacích metod a forem práce, jako je např. práce s internetem a odbornou literaturou, práce ve skupinách, různé poznámky a zajímavosti, jsou nově zařazeny také metody kritického myšlení. Velký prostor je v publikaci věnován komunikační a slohové výchově, která je jak na základních školách, tak v nižších třídách gymnázií stále značně opomíjena, a jak ukazují výsledky výzkumu v rámci diplomových prací, na některých školách se téměř nevyučuje. Poskytujeme proto širokou nabídku zajímavých úkolů, které jsou zaměřeny na rozvíjení všech klíčových kompetencí, nejen komunikativní.

Obsah publikace by se dal shrnout do reklamního sloganu „vše v jednom“:

- • první část tvoří procvičování a upevňování jazykového a slohového učiva pro 6. a 7. ročník, v několika případech je zařazeno i učivo doporučené, které učitel vzhledem k individuálním zvláštnostem žáků využít může nebo nemusí. Toto učivo je vždy označeno;

- • součástí každé kapitoly je také všestranný jazykový rozbor, který slouží jednak k upevňování a opakování již probraného učiva, jednak k procvičování učiva nového;

- • samostatnou část tvoří KLÍČ, a to téměř ke všem zařazeným cvičením;

- • další část je věnována metodickým pokynům, a to nejen k jednotlivým kapitolám, lekcím, ale i k vybraným cvičením;

- • samostatné kapitoly tvoří prověřovací TESTY (i s klíčem) a NÁMĚTY na pravopisná cvičení a kontrolní diktáty.

Přály bychom si, aby vám, učitelům, publikace pomohla v každodenní náročné práci a jednotlivé úkoly a nápady otevřely žákům nový a zajímavější pohled na náš jazyk mateřský.

Autorky

POUŽITÉ SYMBOLY

Jazykový rozbor

Práce ve dvojicích nebo ve skupinách

Mezipředmětové vztahy

Klíčové kompetence

Průřezová témata

I. PRAKTICKÁ ČÁST

1. NAUKA O SLOVNÍ ZÁSOBĚ A TVOŘENÍ SLOV

1.1 SLOVNÍ ZÁSOBA

1.1.1 SLOVA ZASTARÁVAJÍCÍ A ZASTARALÁ

Skupinová práce

1. Přečtěte si následující text o brtích a brtnících a pokuste se odpovědět na uvedené otázky:

a) Co je brť?

b) Čím se zabýval člověk, kterému se říkalo brtník?

c) Kterým slovem bylo nahrazeno slovo brtník v dnešní češtině?

d) Co měla společného slova brť a úl?

e) Pokuste se vysvětlit, aniž byste znovu nahlíželi do textu, proč se už dnes slovo brtník neužívá a proč bylo nahrazeno slovem včelař.

Slovo brtnictví souvisí s pojmenováním brtníka a to je odvozeno od slova brť. Brť bylo dávné, už praslovanské jméno dutiny ve stromě, která mohla být úkrytem divokých včel. Brtník byl ten, kdo brť s včelami našel a začal z ní vybírat med (dodnes toto slovo přežívá v odborné terminologii jako už zastaralé druhové označení hnědého medvěda: medvěd brtník. Medvěda proto, že i jeho rodové jméno souvisí s medem: je to jedlík medu).

Starý způsob získávání medu vybíráním brtí v lese byl nahrazen novějším: chovem včel v úlech. Mimochodem, pojmenování úl bylo původně také označením dutiny ve stromě: brť a úl byla tedy kdysi synonyma. Úl vznikl vlastně tak, že původně byl vyříznut kus kmene s dutinou, později se dutina do kmene uměle vydlabala a nakonec vznikly i úly jinak konstruované. Jestliže se kvůli produkci medu chovaly včely, bylo třeba o ně pečovat. Dostaly se tedy konečně do popředí pozornosti a nové pojmenování bylo odvozeno od jejich názvu: včelař jako člověk, který se včelami obírá, včelařství jako shrnující název činnosti.

Dušan Šlosar: Tisíciletá

2. Také názvy některých dalších povolání se dnes již neužívají a byly nahrazeny jinými. Poznáte, která dnešní povolání se skrývají pod následujícími názvy? Svoje odpovědi zkontrolujte podle Slovníku spisovného jazyka českého.

apatykář, bradýř, ranhojič, lazebník, kupec

Slovům, která se již neužívají, říkáme slova zastaralá neboli archaismy, např. dějezpyt (dějepis), jitro (ráno).

3. Jak se nazývají slova se stejným nebo podobným významem, např. brť – úl, brtník – včelař? Která slova mají stejný nebo podobný význam jako šálek, piano, rámus, dopis, diář?

4. Podtržená slova nahraďte synonymy a poté určete slovní druhy v posledním souvětí v textu.

Kdopak by si dovedl představit les bez mravenců? Asi nikdo a docela oprávněně, neboť mravenci jsou v našich lesích opravdu všudypřítomní. Zejména je to mravenec lesní, při jehož pozorování můžeme v lese strávit nejednu pěknou chvilku. Uvědomme si však, že všechny druhy tohoto rodu jsou zákonem chráněny, a že by se tedy neslušelo, abychom jim nějak škodili. Nemůže nám přece ujít, kolik druhů hmyzu a larev skončí v jejich kusadlech a jak vyčištěné od hmyzích škůdců je celé široké okolí mraveniště.

Karel Patočka, Antonín Pospíšil: Náš les

(Upraveno)

Environmentální výchova

Chová někdo ve vašem okolí včely? Vysvětlete, jaký význam mají včely pro obživu člověka. Pozorovali jste někdy v lese mraveniště? Čím jsou mravenci pro les užiteční?

Vysvětlete, proč jsou nejen mravenci, ale i jiní živočichové v přírodě chráněni.

Řekněte, jak může činnost člověka poškodit nebo ohrozit některé druhy živočichů a rostlin v přírodě.

Kompetence občanské

Byli jste sami svědky lidského jednání, které škodí přírodě a životnímu prostředí? Jaké byste navrhovali řešení takového problému? Napište krátkou slohovou práci na toto téma.

5. Pozorně si přečtěte následující báseň a odpovězte na otázky.

a) Vysvětlete, co znamenají slova žebřiňák, chomout, jezevčík. Pokud význam některého slova neznáte, vyhledejte jej ve Slovníku spisovné češtiny.

b) V posledním řádku první sloky je slovo fígl. Ve druhé sloce autor užil slovo, jež je jeho synonymem. Poznáte, které to je?

c) Které z těchto dvou synonym je slovo spisovné?

Koně

„S koňmi se nedělají fraky,“

povídá kohout, „proč a nač?

Že tahají ty žebřiňáky?

Vždyť je to hloupost, poněvadž

když už to jede, tak to jede,

jenom se tlačí na chomout;

ono tu vlastně o nic nejde

než o ten fígl, jak s tím hnout.“

„Co koně, to my taky svedem,“

povídá na to jezevčík,

„jedině proč to nedovedem,

že prostě neznáme ten trik.“

Emanuel Frynta: Písničky bez muziky

6. Včelař je člověk, který se zabývá včelami. Jak se nazývá člověk, který:

a) chytá ryby, zakládá rybníky, zpracovává sklo, zpracovává dřevo, vyrábí cihly, opravuje hodiny, váže knihy, píše kroniku, pracuje v archivu, pracuje na železnici, rád luští křížovky;

b) pracuje v lese, pracuje ve skladu, pracuje v knihovně, chová sokoly, zpracovává kožešiny, opravuje zámky u dveří, píše básně, zabývá se hudbou, hraje na varhany.

Dějepis

Jaké činnosti museli lidé vykonávat v pravěku, aby se uživili?

Kterými řemesly se zabývali lidé v českých zemích v 11.–13. století a která z těchto řemesel přetrvala do současnosti?

Slova, která známe a běžně užíváme, tvoří slovní zásobu aktivní. Řadu těch, jejichž význam známe, však neužíváme, tvoří slovní zásobu pasivní.

1.1.2 SLOVA DOMÁCÍ A PŘEJATÁ

Práce ve skupinách

7. Vyhledejte ve Slovníku spisovné češtiny, z kterých jazyků byla do češtiny přejata tato slova:

a) atašé, piano, hokej, return

b) parfumerie, soprán, marketing, outfit

c) brutto, e-mail, violoncello, žervé

d) banka, enter, želé, manažer

8. Pokuste se slova cizího původu nahradit českými synonymy. Správnost řešení ověřte ve Slovníku cizích slov.

asimilovat, archeologie, centrum, etnikum, historie, periferie, privilegovaný

9. Srovnejte následující dvě skupiny slov a uveďte, v čem se liší.

a) dějezpyt, jinoch, apatyka,

b) čip, software, globalizace, fitness

Novým slovům v češtině, např. moderátor, kredit, wellness, fitness, říkáme neologismy. Jsou to často slova cizího původu.

Ze slovotvorného základu těchto slov se pak tvoří českými slovotvornými prostředky slova nová: e-mailový, softwarový, z nichž některá se užívají zcela běžně.

Nová slova se stávají také součástí víceslovných názvů: fitness centrum, softwarové poradenství, čipová karta, e-mailová schránka, finanční poradce.

10. Přiřaďte k sobě správně slova z levého a pravého sloupce. Dokážete vysvětlit, co tato slovní spojení znamenají?

kreditní

schránka

internetový

obchod

mobilní

software

počítačový

karta

e-mailový

poradce

akciový

telefon

finanční

společnost

Jazykový rozbor

Jak je ta vesna děsná –

jezevce budí ze sna,

otvírá hrdla skřivanů,

oráče honí z divanů a ztuhlé včelky z česna.

Emanuel Frynta: Písničky bez muziky, z básně Podzim

1. Nahraďte zastaralá slova vesna a česno slovy ze současné češtiny. Pro které roční období se někdy užívá slovo jeseň?

2. Proč autor básně užil zastaralá slova místo současných?

3. Vysvětlete význam slova divan. Kde si ověříte správnost svého řešení?

4. Určete mluvnické významy slov skřivanů, oráče.

5. Která slova jsou synonymní se slovy děsná, hrdlo?

6. Vysvětlete, co znamená věta otvírá hrdla skřivanů?

7. Podle kterých vzorů se skloňují podstatná jména jezevec, hrdlo, oráč?

8. Ve slově oráč rozlište slovotvorný základ a slovotvorný prostředek. Vytvořte několik dalších slov stejným slovotvorným prostředkem.

9. Určete slovní druhy ve verších: Jak je ta vesna děsná – jezevce budí ze sna.

10. Z kolika vět je tvořena celá sloka básně?

1.2 TVOŘENÍ NOVÝCH SLOV

Práce ve dvojicích

1. Určete, od kterých základových slov jsou utvořena následující slova, a v každém odvozeném slově podtrhněte slovotvorný prostředek.

Vzor: přeskočit – skočit, umývadlo – umývat

vyskočit, nosič, lesní, prastarý, protiútok, uletět, plavidlo, stavba, podporučík, dopisní, cukrový, čárkovat, knihovna, studovna, makový, šedivět, měknout, veršovat, dojít, přeplavat, jahodový, dřevěný

1.2.1 ODVOZOVÁNÍ PODSTATNÝCH JMEN

1.2.1.1 Odvozování podstatných jmen příponami

2. Přečtěte si text o dětských radovánkách na rybníku u Telče i o jiných zajímavostech z Telče a okolí a odpovězte na otázky.

a) Které sporty provozují děti na rybníku v létě a které v zimě?

b) Kdy se u rybníka setkáte s rybáři?

c) Nahraďte zvýrazněná slova v textu vhodnými synonymy.

Rybníků se nachází v okolí Telče několik. V létě jsou oblíbeným místem pro plavce i vyznavače jiných vodních sportů, na podzim bývají obklopeny rybáři. Pověsti o vodnících a vodních vílách patří dávné minulosti.

V minulosti však bývalo na každém rybníku živo především v zimě. Stačilo, aby první větší mrazík pokryl rybník ledem, a děti z okolí Telče hned zkoušely, je-li dost pevný. Někdy to skončilo pořádným zmácháním. Když byl led tak silný, že se na něj odvážili i poslední bázlivci, začaly zimní radovánky. Jakmile ve škole učitel skončil poslední hodinu, běželi všichni k rybníku. Led praskal pod tíhou nadšených zimních sportovců – bruslařů, malých hokejistů, kolem rybníka stály každý dne i zástupy diváků – rodičů i náhodných chodců, pozorovatelů sportovních nadšenců. Každou zimu zřizoval bruslařský klub v zadní části rybníku kluziště. Rušno na něm bývalo až do tmy a pozdě večer pak vždy nastoupili pracovníci klubu, kteří až do noci uklízeli a pak polévali vodou ledovou plochu, aby byla druhý den hladká jako cín.

Jan Karel Zamazal: Bílá Telč. Oživené vzpomínky

(Upraveno)

Práce ve dvojicích

3. Vypište z textu 2. cvičení názvy osob a rozdělte je na motivované a nemotivované. Názvy napište ve tvaru 1. pádu jednotného čísla. U motivovaných názvů pak rozlište slovotvorný základ a příponu. Kterými příponami jsou názvy osob tvořeny?

4. Opište následující slova a vyznačte, co mají společného.

slévač, nástrojař, obuvník, slaboch, silák, střadatel, kytarista, klavírista, letec

5. Vytvořte od uvedených slov názvy osob:

a) podle toho, jakou činnost vykonávají:

kovat, ladit, létat, chodit, cvičit, plavat, bojovat, řídit (auto), orat, překládat, hlídat, vládnout, žebrat, prodávat, pracovat, běžet, škodit, vykonávat;

b) podle toho, čím se zabývají:

hodiny, papír, klenot, křížovka, kožešina, ryba, houba, zlato, mléko, les, rybník;

c) podle toho, kde žijí:

město, vesnice, Praha, Brno, Rakousko, Japonsko, Nizozemí, Afrika, Evropa;

d) podle toho, jaké jsou:

bázlivý, nadšený, starý, mladý.

6. Vytvořte od následujících sloves názvy prostředků a pracovních nástrojů.

Vzor: sekat – sekačka, zapalovat – zapalovač, zvedat – zvedák

řezat, sekat, vrtat, naslouchat, umývat, čistit, topit, mazat, bělit, mýt, sedat, zvedat, míchat, vrtat, stříkat, houpat, otvírat, leštit, děrovat, šroubovat

7a) Doplňte do vět vhodné názvy pracovních nástrojů nebo prostředků.

Kuchyňský nůž brousíme jemnějším ručním _________. Ostříhané nehty bychom měli opilovat kvalitním ___________. Vylisovaná stébla trávy můžeme nalepit na karton i obyčejným ____________ na papír. Tento svetr nikdy neperte v automatické __________. Halenku z hedvábí vyžehlete parní _____________. Mrkev do polévky postrouhejte na hrubším ____________. V hustém dešti by měla jezdit auta se zapnutými ___________, které pravidelně stírají vodu z předního okna. Záhon zryjeme ___________, pak ho okopeme a uhrabeme. O tuto židli se neopírejte, její ___________ je rozbité. Vodu na mytí nalijte do __________________. Kružnici rýsujte vždy pomocí ____________. Koberec alespoň jednou týdně vyluxujte ____________. Rozsviťte světlo, ____________ je na pravé straně vedle okna. Víko musíme odšroubovat, podejte mi ____________.

b) Vypište všechny názvy ve tvaru 1. pádu jednotného čísla a podtrhněte přípony, kterými jsou názvy nástrojů a prostředků tvořeny.

Nezapomeňte, že při odvozování nových slov může docházet ke střídání:

a) krátké a dlouhé samohlásky: létat – letec, řídit – řidič, prodávat – prodavač, orat – oráč

b) různých samohlásek: sbírat – sběrač, sběratel, řídit – ředitel

c) samohlásky a dvojhlásky: kouřit – kuřák

8. Řekněte, od kterých základových slov jsou odvozena slova následující. Napište vedle sebe vždy slovo základové a slovo odvozené a podtrhněte samohlásky, které se střídají.

Vzor: běloba – základové slovo bílý; bílý – běloba

domek – základové slovo dům; dům – domek

nosítka, sedadlo, vydavatel, střadatel, zdvihač, záložka, ředitel, struhadlo, stupátko, kusadlo, kružítko, škůdce, zástupce, sběratel, stěrač

9a) Víte, jak se nazývají místa:

kde se čeká (např. na autobus); kde se kreslí; kde se studuje; kde se čistí (např. oděvy); kde se ohlašuje (požár); kde se cvičí; kde vás ošetří (při poranění); odkud létají letadla; po kterých se chodí?

b) Jak se nazývají místa, kde:

roste rašelina, roste chmel, chovají bažanty, jsou chovány ryby, chovají krávy, jsou půjčovány knihy, je skladováno seno, je vynášeno smetí, rozdělává se oheň, je spousta bahna, chovají se koně?

10. Řekněte, ke kterému slovnímu druhu patří základová slova, od kterých byly utvořeny názvy míst ze skupiny a) a ze skupiny b)?

Dnes se hlavně v názvech nových obchodů, restaurací i jiných firem setkáme s novými slovy tvořenými příponou -árna: bagetárna, palačinkárna. Tato slova jsou plně spisovná.

11. Přečtěte si pozorně text od Václava Čtvrtka a odpovězte na otázky.

a) Poznáte z textu, co znamenají slova direkción (Řáholec), lorňon. Správnost řešení zkontrolujte ve Slovníku spisovného jazyka českého.

b) Vysvětlete význam zvýrazněných slov a nahraďte je synonymy.

Jak šel knížepán na hříbky

Jednou si knížepán dal zavolat svého myslivce Pinskera a poručil mu: „Pinsker, jde se na hříbky, direkción les Řáholec.“ A spolu s myslivcem vyrazili do Řáholce.

Když však přišli do lesa, chodili sem a tam, knížepán poskakoval od doubku k buku, od smrčku k jedličce a ukazoval ebenovou hůlkou mezi stromky. Myslivec Pinsker musel hledat a prohmatávat zem, zda se pod lístky stromů neschovává hříbek. Ale nikde ani houbička, všude byly jen jamky po hříbkách. Myslivce už bolela kolena a knížepán také brzo nemohl unést nohy.

„Zkusíme to, Pinsker, ještě tamhle pod doubkem.“ Myslivec se přitočil k doubku, sáhl pod větvičku – a fr! Vznesl se odtamtud ptáček, byla to pěnička. Na stromku bylo její hnízdečko a v něm šest drobných vajíček. Myslivec kouká na vajíčka v rozpacích, ale knížepán rovnou do hnízda, vybírá vajíčka a brejlí na ně lorňonem. Vtom se za ním ozval cizí hlas: „To je pořádná nepředloženost! Přeplašená pěnička se už do hnízda nevrátí a v šesti vajíčkách se zbytečně zastudí šest malých ptáčat.“

Václav Čtvrtek: Rumcajs

(Upraveno)

12a) Vyhledejte v textu Václava Čtvrtka zdrobněliny a napište je v 1. pádě jednotného čísla. Určete jejich mluvnický rod a podle rodu je rozdělte do tří skupin. V každé zdrobnělině pak vyznačte slovotvorný základ a slovotvornou příponu.

b) Dokážete říct, kterými příponami se v češtině zdrobněliny tvoří?

Botanika

Výchova ke zdraví

Jaké druhy hub znáte?

Které z nich jsou jedlé a které jedovaté?

Jak se nejlépe ochráníte před otravou houbami?

Proč je důležité při otravě houbami vyhledat lékařskou pomoc co nejdříve?

13a) Vytvořte zdrobněliny od podstatných jmen. Pokud je to možné, vytvořte zdrobněliny dvě.

Vzor: stůl – stolek – stoleček

dům, talíř, smrk, srnec, kocour, kohout, jelen, mravenec, tygr, kniha, skříň, chvíle, větev, kočka, myš, hůl, čepice, květina, vejce, kolo, mládě, tele, dítě

b) Napište vedle sebe vždy slovo základové a slovo odvozené, v nichž se při odvozování střídají hlásky. Hlásky, které se střídají, podtrhněte.

Vzor: stůl – stolek – stoleček, srnec – srneček

14. K názvům povolání a akademických titulů vytvořte názvy ženského rodu.

Vzor: spisovatel – spisovatelka

učitel, doktor, průvodčí, poručík, inženýr, magistr, profesor, vedoucí, soudce, ředitel, zástupce

15. Přečtěte si ještě jednou text Jak šel knížepán na hříbky a všimněte si, jak knížepán myslivce oslovuje.

Kompetence sociální

Osobnostní a sociální výchova

Každodenní jazyková komunikace jako klíčový nástroj jednání v různých životních situacích; oslovení jako prostředek mezilidské komunikace, jako součást chování podporujícího mezilidské vztahy; oslovení jako odraz respektu jiných osob.

Jak oslovujete členy rodiny? Jak oslovujete jiné dospělé příbuzné (babičku, dědečka, tetu…)?

Jak oslovujete sousedy?

16. Také se vám stává, že nemůžete najít věc, kterou právě nutně potřebujete? Přečtěte si pozorně následující text.

Umění ztráceti

Lidský jazyk stvořil řadu slov pro naše ctnosti i nectnosti, pro četná naše nadání i pro přečetné neschopnosti a slabosti. Máme: zdrženlivost, spořivost, nadutost, nezřízenost, roztržitost, váhavost, spolehlivost, mlčenlivost a desítky dalších, ale není jména pro skutky toho, kdo stále něco ztrácí. Jako by tu sám duch jazyka zaváhal, kam zařadit takové počínání, či jako by čekal, kam se ono samo zařadí svou silou a svým charakterem. Mnozí by řekli, že tu jde o nectnost nebo slabost, o roztržitost či zapomnětlivost, ale já tvrdím, že trvalé a soustavné ztrácení patří mezi krásná umění a sahá až k oblastem magie.

Miroslav Horníček: Dobře utajené housle

17. Vypište z textu 16. cvičení všechna slova, která končí na -ost, a vedle každého z nich napište slovo základové. Ke kterému slovnímu druhu základová slova patří?

Co se říká…

18. Kterou z vlastností z textu 16. cvičení byste přiřadili lidem, jež charakterizují následující věty?

Chodí jako ve snách.

Dám za něj ruku do ohně.

Nosí se jako páv.

Drží jazyk za zuby.

Podlamují se mu kolena.

Desetkrát každý peníz v dlani obrátí.

19a) Víte, která z následujících rčení vyjadřují, že je člověk roztržitý?

Hledá koně a sedí na něm.

Chodí kolem toho jako kolem horké kaše.

Jednou někde zapomene svou hlavu.

Co na srdci, to na jazyku.

Má děravou hlavu.

b) Dokázali byste vymyslet, jakým přídavným nebo podstatným jménem nazvat toho, kdo často něco ztrácí?

1.2.1.2 Odvozování podstatných jmen předponami

20. Pozorujte následující skupiny slov a řekněte, jak byla jednotlivá slova utvořena.

a) prales, pračlověk, praobyvatel, Praslovan, prababička, prateta

b) nadporučík, nadprůměr, nadhodnota; poddůstojník, podkapitola, podprůměr

c) předpokoj, předsíň, předskokan, předtanečník, předfilm

d) nekuřák, nebezpečí, nedostatek, nedůvěra, neplavec

Podstatná jména se v češtině tvoří nejen příponami, ale také předponami. Slova tvořená předponami patří vždy ke stejnému slovnímu druhu jako slova základová, ale mění se jejich význam.

21a) Věty se záporným tvarem slovesa nahraďte větami s kladným slovesným tvarem a k tučně vytištěným podstatným jménům přidejte předponu ne-. Věty vhodně upravte.

Vzor: Tento film se nesetkal s žádným zájmem. – Tento film se setkal s nezájmem.

Můj bratr již půl roku není kuřák. – Můj bratr je již půl roku nekuřák.

Pro tuto činnost nemáme dostatek místa. Nemám k tomu člověku žádnou důvěru. Můj malý bratr ještě není žádný plavec. Vůbec neprojevili ochotu nám pomoci. Hodně lidí z tohoto filmu vůbec nejsou herci.

b) Srovnejte význam tučně vytištěných podstatných jmen a jmen s předponou ne-. Jak se liší jejich význam?

Předponou ne- tvoříme často antonyma: znalost – neznalost, plavec – neplavec. Je zajímavé, že čeština má několik takových dvojic, které tvoří frazeologismy, např. pán nepán, hlava nehlava, (šel) cestou necestou. Dokážete význam takových spojení vysvětlit?

22. Místo podtržených spojení slov nebo vět užijte podstatná jména s předponami pra-, místo-, nad-, pod-, před-, odvozená od tučně vytištěného podstatného jména.

Vzor: O původních obyvatelích Austrálie máme málo dokladů. – O praobyvatelích Austrálie máme málo dokladů.

Předchůdce člověka žil převážně v jeskyních a živil se lovem. Všichni pozvaní hosté již čekají v místnosti před pokojem. Proti původnímu plánu máme vyšší počet odpracovaných hodin. Do příští hodiny si prostudujte dílčí kapitolu o starořeckém divadle. Jeden zkušební skok musí absolvovat jeden nesoutěžící skokan před těmi, kteří jsou zařazeni do hlavního závodu. Bratr už získal hodnost o stupeň vyšší než poručík. Výsledky našich závodníků patří bohužel do kategorie nižší než průměr. Na této fotografii je teta mé maminky a tatínek mé babičky.

23. Přečtěte si následující slova a rozdělte je do dvou skupin. Podle čeho je rozdělíte?

prádelna, mezník, předpokoj, prodavač, závodník, naběračka, nadpraporčík, palouček, předsíň, zásuvka, podkapitola, nadhodnota

Jazykový rozbor

Pokud jsem byl jenom vzdáleným a roztržitým divákem na hotové dílo zahrádek, považoval jsem zahradníky za osoby ducha zvláště poetického a jemného, které pěstují vůni květin a naslouchají zpěvu ptačímu.

Karel Čapek: Zahradníkův rok

(Upraveno)

1. Vypište ze souvětí názvy osob rodu mužského, převeďte je do 1. pádu jednotného čísla a proveďte jejich slovotvorný rozbor.

2. Uveďte příklady dalších názvů osob, které jsou tvořeny stejnými příponami.

3. Od názvu zahradník utvořte podstatné jméno rodu ženského.

4. Vytvořte názvy osob od základových slov zahrádka, květina.

5. Najděte v souvětí zdrobnělinu. Vytvořte několik dalších zdrobnělin se stejnou příponou.

6. V souvětí je jedno slovo cizího původu. Vyhledejte jeho význam ve Slovníku cizích slov nebo na internetu.

7. Určete slovní druhy u podtržených slov v textu.

8. Určete mluvnické významy slov: divákem, za osoby, jemného.

9. Užijte přísudkové sloveso ve druhé větě v souvětí ve tvaru podmiňovacího způsobu 1. osoby jednotného čísla.

10. Přídavné jméno ve spojení zpěvu ptačímu nahraďte vhodným tvarem podstatného jména.

11. Určete počet vět v souvětí.

Table of Contents

I. Praktická část

Nauka o slovní zásobě a tvoření slov

Slovní zásoba

Slova zastarávající a zastaralá

Slova domácí a přejatá

Tvoření nových slov

Odvozování podstatných jmen

Odvozování přídavných jmen

Odvozování sloves

Tvarosloví

Slovní druhy ohebné

Slovní druhy neohebné

Skladba

Základní větné členy

Rozvíjející větné členy

Komunikační a slohová výchova

Nauka o slovní zásobě a tvoření slov

Tvarosloví

Skladba

Komunikační a slohová výchova

II. Metodická část

Nauka o slovní zásobě a tvoření slov

Tvarosloví

Skladba

Slohová a komunikační výchova

III. Prověřovací testy

Tvarosloví

Skladba