The Magnesium Miracle

Copyright © Carolyn Dean, M.D., N.D., 2003, 2007, 2014

Translation © Jan Kozák, 2016

© Nakladatelství JOTA, s. r. o., 2016

ISBN epub 978-80-7565-072-6

ISBN mobi 978-80-7565-073-3

..

Věnuji zázračným ženám v mém životě:

své mámě Reně, svým třem sestrám, Chris (která

se mnou pracovala na prvních konceptech „the wee maggie“),

Anne a Evelyn, a své literární agentce Beth.

Děkuji vám všem.

PŘEDMLUVA K PRVNÍMU VYDÁNÍ

„Život je samozřejmě víc než jen hořčík.“ Tak zní jedna z průpovídek v pozoruhodné, téměř encyklopedicky pojaté, ale jinak velmi čtivé knize doktorky Deanové. Měla vyjít už dávno, protože nabízí laickému čtenáři šanci dozvědět se četné důvody, proč tento minerál musí figurovat ve zdravém jídelníčku, ale také pochopit příčiny nezájmu o hořčík ze strany tisku a médií.

Potřeba hořčíku v každodenní stravě je téma velmi opomíjené a kniha dr. Deanové vám toto poselství tlumočí velmi srozumitelným a jasným jazykem, s typickou důkladností a důrazem na opakování známých pravd. Samozřejmě to neznamená, že bychom neměli v jídle přijímat i další nezbytné živiny, nicméně autorka chce poukázat na dvě věci: za prvé obecná veřejnost nemá potřebné informace, aby tento minerál ve správném množství začlenila do každodenní stravy, a za druhé nezná všechny četné důvody, proč naše tělo hořčík tak nutně potřebuje.

Po zběžném úvodu do problematiky byste měli knihu číst jako encyklopedii. Vyberte si konkrétní části, které vás zajímají, a po jejich přečtení se vraťte na začátek a prostudujte všechno. Díky tomu pochopíte do hloubky, jak důležitý hořčík skutečně je a jako málo vás o tom noviny, časopisy i ostatními zpravodajská média informují. Jak říká jedno staré přísloví: „Jedna unce prevence má cenu jedné libry léčby,” a totéž platí pro vyváženou stravu, v níž tento veledůležitý minerál musí být obsažen v odpovídajícím množství. (Co se týče dalších zajímavých částí knihy, naše kvalifikace nás opravňuje vyjadřovat se pouze k látce zabývající se vědeckými základy, jež odůvodňují potřebu hořčíku.)

Dr. Bella T. Alturová

Profesorka výzkumu fyziologie a farmakologie

Lékařské středisko SUNY Downstate

Brooklyn, New York

Dr. Burton M. Altura

Profesor fyziologie, farmakologie a medicíny

Lékařské středisko SUNY Downstate

Brooklyn, New York

ÚVOD

Jsem nesmírně vděčná nakladatelství Random House za třetí vydání mé knihy Zázrak jménem hořčík. Práci na ní jsem si velmi užívala. Od roku 2003, kdy vyšla poprvé, je to bestseller: pravidelně se objevuje v první stovce nejprodávanějších titulů a na Amazonu obvykle hraje prim mezi knihami o výživových doplňcích. Zázrak jménem hořčík pomohl tisícům lidí a zachránil nespočet životů.

V tomto nejnovějším vydání vám chci zdůraznit následující body:

1. Většina lidí má nedostatek hořčíku, takže tahle kniha je určena vám.

2. Nedostatek hořčíku může být způsoben mnoha faktory; když poznáte, z jaké příčiny je tomu u vás, budete mít větší motivaci k nápravě.

3. Hořčík je možné bezpečně užívat k léčbě desítek zdravotních problémů.

4. Pro dosažení optimální hladiny můžete brát jednu nebo více různých forem hořčíku, o nichž podrobněji pohovořím níže.

5. Nedostatek hořčíku zjistíte pomocí jednoduchého krevního testu; pravidelné provádění těchto testů vám pomůže upravit dávkování hořčíku tak, aby se jeho hladina ve vašem organismu pohybovala v optimálním pásmu. (Více na str. 283, „Měření nedostatku hořčíku.“)

Od druhého vydání knihy, které vyšlo v prosinci 2006 ještě pod názvem The Miracle of Magnesium (Hořčíkový zázrak), nestačím žasnout nad rozmachem výzkumu zaměřeného na tento prvek i nad vašimi příběhy, které se ke mně dostávají v souvislosti se zázrakem jménem hořčík. Cítím povinnost předávat všechny tyhle nové informace čtenářům. Důvody, proč je hořčík tak důležitý a proč je mezi populací tak velký deficit, jsou stále stejné, ale mezitím jsem se více poučila o četných příčinách jeho nedostatku, kterým lze předejít, a také o tom, proč se obšírněji nepíše a nemluví o jeho schopnosti pomáhat lidem.

Mám také obrovskou radost z množství lidí, kteří převzali „hořčíkovou pochodeň“ a snaží se v tomto směru vzdělávat svou rodinu a přátele, ale třeba i neznámé lidi na ulici. Několik čtenářů mého blogu u sebe běžně nosí výtisk Zázraku jménem hořčík a jsou připraveni dát jej každému, kdo se před nimi jen zmíní o příznacích nedostatku tohoto minerálu!

Jeden fanda hořčíku se během posledních dvou let stal v tomto směru expertem a tvrdí, že moje maličkost a má (první) kniha, The Miracle of Magnesium, v něm zažehly „hořčíkový plamen“. Morley Robbins o sobě říká, že je „uzdravující se primář“, a rád by o kouzelném prvku hořčíku poučil co největšího množství lidí, aby tak napravil svůj předchozí život. Morleyho nadšení pro hořčík a jeho schopnost porůznu objevovat staré i nové studie potvrzující jeho zázračné účinky mne inspirovaly k napsání třetího vydání Zázraku jménem hořčík. Současně mi tím opět připomněl, že hořčík je zdaleka nejdůležitější živinou v našem těle.

V červnu 2013 zveřejnil Medline (bibliografický rejstřík pro biomedicínu a zdravotnictví), že na téma hořčík bylo uveřejněno celkem 85 971 prací. Z toho počtu bylo 28 718 studií zaměřených na lidské subjekty. Každý rok vyjde o hořčíku téměř 2 000 studií, přičemž za posledních pět let bylo v lékařských časopisech, evidovaných databází Medline, publikováno 9 202 studií. Svůj původní výčet, „Co všechno umí hořčík?“, jsem v této knize rozšířila do mnohem obsáhlejšího celku „Mnoho rolí hořčíku“, který vám předkládám níže.

MNOHO ROLÍ HOŘČÍKU

Seznam, který jsem otiskla na straně 14 první knihy, nebyl ani zdaleka úplný. Šlo mi tehdy pouze o to, seznámit vás s jeho pěti obecnými funkcemi. Takže hořčík:

1. Katalyzuje většinu chemických reakcí v těle.

2. Vyrábí a rozvádí v organismu energii.

3. Podílí se na syntéze bílkovin.

4. Přenáší nervové signály.

5. Uvolňuje svaly.

Níže uvádím čtrnáct hlavních funkcí hořčíku, ovšem s velkou pravděpodobností jich existuje mnohem víc.

Během let svého výzkumu a praxe jsem se dozvídala, že hořčík je mnohem složitější jev, než jsem kdy pokládala za možné. Následujících čtrnáct funkcí je uvedeno v učebnici o hořčíku a já jsem připojila další informace o jeho funkcích a metabolickém působení.1 Mnohé z těch pojmů vám možná budou znít dost odborně, ale chtěla jsem, abyste si učinili obrázek o nanejvýš komplexní povaze tohoto jednoduchého minerálu. Až budete číst, co všechno hořčík dokáže, zkuste si představovat, kolik důležitých funkcí je porušeno jeho nedostatkem, což se může týkat právě vás, podobně jako je to případ převážné části populace.

1. Hořčík je kofaktorem enzymu ATP (adenosintrifosfátu). ATP, vznikající v mitochondriích, je hlavním zdrojem energie naši buněk, a aby byl biologicky aktivní, musí být vázán na hořčíkový iont (MgATP). To je zřejmě nejdůležitější funkce hořčíku, poněvadž ATP se vytváří v každé ze 100 bilionů buněk v našem těle.

ATP vzniká z potravy (uhlohydrátů, tuků a bílkovin) v sérii chemických reakcí, která se nazývá Krebsův cyklus. A neuvěřitelných sedm enzymů z celkových desíti v tomto cyklu závisí na hořčíku.2,3

Vedle produkce energie má ATP celou řadu dalších funkcí. Transmembránový ATP dodává do buněk látky nezbytné pro buněčný metabolismus a odvádí přes membrány toxiny a odpadní látky. Vodíkovo-draselný ATP, nazývaný žaludeční protonová pumpa, okyseluje obsah žaludku. Četné další pumpy a přenašeče jsou přímo řízeny ATP za účasti hořčíku, který je nezbytným kofaktorem.

2. Hořčík je důležitým činidlem přispívajícím ke stabilizaci membrán. Stabilizace snižuje dráždivost nervů a kontrakci membrán svalových buněk.

3. Hořčík je nezbytný ke strukturální celistvosti početných tělních bílkovin. Doposud bylo ve struktuře lidských bílkovin objeveno 3 751 receptorů hořčíku.

4. Hořčík je potřebný ke strukturální celistvosti nukleových kyselin. Následkem toho je hořčík nepostradatelným prvkem ke tvorbě RNA a DNA.

5. Hořčík je kofaktorem enzymu GTP (guanosintrifosfátu). GTP má velké množství funkcí: (a) signálovou transdulci neboli „přepnutí“ na konkrétní receptorové proteiny na buněčných membránách a přenos řečeného signálu za účelem aktivace chuti, čichu a vnímání světla; (b) biosyntézu bílkovin; (c) řízení a diferenciace buněčného dělení; (d) přemisťování proteinů přes buněčné membrány; (e) transport vezikul uvnitř buňky a kompletace vezikulových plášťů.

6. Hořčík je kofaktorem enzymu fosfolipázy C. PLC je třída enzymů, které štěpí fosfolipidy na fosfátovou skupinu, díky čemuž mimo jiné vznikají dráhy pro signální transdukci.

7. Hořčík je kofaktorem enzymu adenylátcyklázy. Tento enzym přetváří ATP na cAMP a pyrofosfát. cAMP slouží k intracelulární signální transdukci účinků hormonů, jako jsou glukagon a adrenalin, do buněk, jelikož hormony nemohou procházet buněčnými membránami. cAMP se podílí na aktivaci proteinkináz a reguluje účinky adrenalinu a glukagonu. Zároveň se váže na funkce iontových kanálů či vstupů do buněk a reguluje je.

8. Hořčík působí jako kofaktor enzymu guanylátcyklázy. Tento enzym syntetizuje cyklický guanosinmonofosfát (cGMP) z guanosintrifosfátu (GTP), čímž udržuje cGMP zprůchodněné iontové kanály otevřené a umožňuje tak vstup vápníku do buněk. cGMP je významný druhý posel, přenášející přes buněčné membrány zprávu od peptidových hormonů a oxidu dusnatého, a může také účinkovat jako hormonální signál. Dokáže spouštět změny vyžadující bílkovinnou syntézu. V hladkém svalstvu je cGMP signálem k uvolnění, které může regulovat tonus cév a dýchacích cest, tvorbu inzulinu a také peristaltiku.

9. Hořčík je nezbytným kofaktorem pro činnost stovek enzymů. Když jsem psala první vydání, The Miracle of Magnesium, citovala jsem standardně uváděných 325 enzymů. Číslo 325 je však příliš nízké. Dr. Rosenoff k tomu říká: „Zatímco v roce 1968 se odhadovalo, že hořčík je nezbytným kofaktorem pro 300 enzymatických systémů, tento počet je dnes hodnověrněji stanoven na 700 až 800.“4

10. Hořčík působí jako přímý regulátor iontových kanálů, především pak dalších klíčových elektrolytů, vápníku, sodíku a draslíku.

Hořčík je velmi úzce zapojen do transportu draslíku. Vyčerpané zásoby hořčíku a draslíku mají podobně zhoubné účinky na srdce. Navíc nedostatek draslíku není možné napravit bez přednostního doplnění hořčíku. To bude zřejmě i důvod, proč mají v nemocnicích takový problém nalézt správnou elektrolytickou rovnováhu sodíku, draslíku, vápníku a chloridu – ignorují totiž hořčík.

Hořčík má svoje neodmyslitelné místo ve vápníkových kanálech. Na straně 92 píšu o tom, že hořčík střeží iontové kanály, které umožňují vstup vápníku do buněk i výstup z nich, určují jeho přesné množství, jež je potřebné ke kontrakci svalové či nervové buňky a následnému vyplavení onoho přebytečného vápníku, aby nedošlo k nadměrné kontrakci.

Hořčík je přirozený blokátor vápníkového kanálu. Alopatická medicína to však nebere na vědomí: místo aby k modifikaci účinku vápníku na tělesnou fyziologii použila hořčík, trvá na aplikaci léků blokujících vápníkové kanály, které mají četné vedlejší účinky.

11. Hořčík sám o sobě je důležitá intracelulární signální molekula. O signální funkci hořčíku jsem se zmínila už několikrát; jeho role v buněčné signalizaci by neměla být opomíjena. Jedině díky tomuto typu mezibuněčné komunikace naše tělní buňky vůbec fungují.

12. Hořčík je modulátorem oxidativní fosforylace. Během procesu oxidativní fosforylace jsou elektrony přenášeny od elektronových donorů k elektronovým akceptorům, jako je kyslík v oxidačně-redukčních reakcích, a to s využitím hořčíku v roli kofaktoru. Tyhle oxidačně-redukční reakce, nazývané elektronové transportní řetězce, tvoří sérii proteinových komplexů v buněčných mitochondriích, které uvolňují energii, jež je poté využita k tvorbě ATP.

13. Hořčík se velmi úzce podílí na vedení nervových signálů. V další části úvodu se dočtete o nebezpečných účincích nadbytečného množství vápníku. Třebaže je tento prvek nezbytný pro správnou funkci nervové soustavy, příliš mnoho vápníku škodí. Přebytečný vápník je prozánětlivý a může excitovat nervy do té míry, že vyvolá buněčnou smrt.

14. Hořčík je úzce zapojen do funkce svalstva. Tyto mechanismy jsou různé a souvisí s nimi příjem kyslíku, elektrolytická rovnováha a produkce energie. Hořčík zajišťuje řádnou funkci svalů, jeho přičiněním vápník vyvolává svalové kontrakce a poté je to opět hořčík, kdo vypudí vápník ze svalových buněk a umožní tak relaxační fázi. Stejně jako je možné „vybudit k smrti“ buňky nervové soustavy, mohou být i svalové buňky stimulované nadměrným množstvím vápníku postiženy nezvladatelnými křečemi, což následně vede k poškození tkání jako při infarktu.

DLOUHODOBÝ NEDOSTATEK HOŘČÍKU

Následující text se objevil v 264. senátním dokumentu na druhém zasedání 74. Kongresu USA z roku 1936. Ochuzení naší půdy o důležité minerální látky, jehož jsme si byli vědomi už téměř před stoletím, se mezitím jen zhoršilo.

STRAVA CHUDÁ NA HOŘČÍK

Podíl hořčíku v americké stravě od přelomu 19. a 20. století postupně klesal z vysoké hodnoty 500 mg/den na pouhých 175–225 mg/den,

které jíme dnes.5 Národní akademie věd konstatovala, že většina amerických mužů dostává pouze 80 procent doporučené denní dávky (ddd, angl. zkratka RDA) a ženy v průměru jen 70 procent.6 Když si však poslechneme názor mnoha odborníků, že naše nynější ddd není adekvátní, aby zamezila nedostatku hořčíku, máme o to větší důvod k obavám.

A co některá ze stávajících módních diet – může snad nedostatek hořčíku zacelit? Vůbec ne. Například paleo dieta nabádá své vyznavače, aby se vyhýbali obilovinám, čímž ovšem opět dalším lidem způsobuje deficit hořčíku. Nezmiňují se, jak činím já na straně 139, že na trávení převážně bílkovinné stravy potřebujete hořčíku ještě víc. Navíc na straně 166 uvádím, že hlavní enzymy podílející se na metabolismu homocysteinu jsou závislé na hořčíku. Homocystein je běžný vedlejší produkt trávení bílkovin, ovšem v nadbytečném množství způsobuje oxidaci cholesterolu, a tím poškozuje krevní cévy. Celý tenhle proces oxidační degradace tuků (lipidová peroxidace) se spouští při absenci hořčíku.

Strava bohatá na cukr a další jednoduché uhlohydráty vás také vystavuje nedostatku hořčíku. Jak píše Natasha Campbell-McBrideová v knize Gut and Psychology Syndrome (Syndrom trávení a psychologie; 2010), na zpracování jedné molekuly glukózy je zapotřebí osmadvaceti atomů hořčíku. Chcete-li rozštěpit jednu molekulu fruktózy, potřebujete dvacet šest atomů hořčíku. Taková rovnice, může-li být o rovnici vůbec řeč, je mimořádně nevyvážená a nestabilní.

Vůči nedostatku hořčíku nejsou imunní ani vyznavači syrové (raw) stravy a zelených šťáv. Hořčík je ústřední minerál „rostlinné krve“ neboli chlorofylu, tak jako je železo ústředním minerálem v hemoglobinu. Člověk by si myslel, že strava bohatá na listovou zeleninu ho spolehlivě uchrání. Není tomu tak. Chodí za mnou do poradny lidé, kteří pijí víc než tři litry zelené šťávy denně, a přece stále vykazují nedostatek hořčíku, s příznaky bušení srdce a křečemi v nohou. Dovolte mi ještě jednou zopakovat základní fakt: nepochází-li potraviny, které jíte, z půdy doplňované minerálními látkami, bude vaše jídlo na minerály automaticky chudé.

KLINICKÝ DOPAD NEDOSTATKU HOŘČÍKU

Hořčík byl poprvé objeven v rozsáhlých nalezištích poblíž řeckého města s názvem Magnesia. Síran hořečnatý, který dnes známe jako epsomskou sůl, se ve starověku – a dnes ostatně taky – využíval jako projímadlo. Jedno lékařské pojednání z roku 1697 doporučovalo hořčík, byť s poněkud přehnaným nevědeckým nadšením, na celou škálu potíží jako kožní vředy, depresi, závratě, pálení žáhy, červy, ledvinové kameny, žloutenku i dnu. Většina těchto stavů se hořčíkem stále léčí a také současný výzkum jeho využití v mnoha uvedených případech podporuje. Další naleznete na dlouhém seznamu neduhů v knize Zázrak jménem hořčík.

56 ZDRAVOTNÍCH POTÍŽÍ SPOJENÝCH S NEDOSTATKEM HOŘČÍKU

V úvodu k původní knize, The Miracle of Magnesium, jsem uvedla jednadvacet zdravotních problémů, které mají přímou klinickou souvislost s nedostatkem hořčíku a reagovaly na hořčíkovou terapii. Na základě nedávného výzkumu hořčíku a klinických zkušeností jsem tento výčet rozšířila na 37 bodů; při započtení podkategorií to činí celkem 56 zdravotních potíží.

1. Adrenální únava. Adrenální únava se dostavuje po určité době chronického stresu, úzkosti a záchvatů paniky a podle současných trendů nabývá epidemických rozměrů. Adrenalin, noradrenalin a kortizol (jejichž hladina je při chronickém stresu zvýšená) odbourávají zásoby hořčíku. Stres způsobuje nadměrné odbourávání hořčíku močí, čímž nedostatek tohoto prvku jen dále umocňuje. Stres je dnes možná příliš používané slovo, ale pravda je, že my všichni každý den trpíme fyzickým, emocionálním a mentálním stresem a že každá vteřina stresu nám odsává hořčík.

2. Alzheimerova choroba. Hořčík blokuje neuroinflamaci (zánětlivost neuronů) způsobenou nepatřičným ukládáním vápníku a těžkých kovů v mozkových buňkách. Hořčík působí ještě předtím, než se zánět objeví – střeží iontové kanály buněk a brání těžkým kovům ve vstupu.

3. Angina pectoris. Bolest při angině pectoris je způsobena vážnými křečemi v srdečních svalech a ty jsou zase vyvolány nedostatkem hořčíku. Srdeční komory obsahují nejvyšší hladinu hořčíku v celém těle, a právě proto je hořčík tak důležitý pro pumpování srdce.

4. Artritida. Bolest a zánět jsou dva hlavní symptomy artritidy, které jsou přístupné léčbě hořčíkem.

5. Astma. Tvorba histaminu a bronchiální křeče (v hladkém svalstvu průduškových cest) se vlivem nedostatku hořčíku stupňují.

6. Ateroskleróza s vápníkovými usazeninami. Hořčík je nezbytným pomocníkem při rozpouštění vápníku a v krevním řečišti ho udržuje v rozpustném stavu. Hořčík společně s vitaminem K2 pomáhá usměrňovat vápník do kostí, kam tento prvek patří.

7. Bolesti hlavy. Svalovou tenzi a křeče svalů na krku a na hlavě lze zmírnit pomocí hořčíkové terapie; hořčík je možné aplikovat lokálně a užívat ústně.

8. Cukrovka. Hořčík zvyšuje sekreci inzulinu, urychluje štěpení uhlohydrátů a umožňuje inzulinu přenášet glukózu do buněk. Jinak se glukóza a inzulin hromadí v krvi a způsobují nejrůznější poškození tkání. Tyrozinkináza, enzym, který inzulinu umožňuje vstupovat do buněk, závisí na hořčíku. Sedm z deseti enzymů potřebných ke zpracování glukózy je také na hořčíku závislých. Produkce či sekrece inzulinu není bez hořčíku možná.

9. Deprese. Serotonin, který zlepšuje náladu, je závislý na hořčíku. Mozek trpící deficitem hořčíku je také více ohrožen působením alergenů a cizích látek, jež mohou v některých případech způsobovat symptomy podobné mentálnímu onemocnění.

10. Detoxikace. Hořčík je nezbytným prostředníkem při odstraňování toxických látek a těžkých kovů, jako je rtuť, hliník a olovo, z těla. Hořčík je kofaktorem při tvorbě glutationu a podporuje funkci detoxikačních systémů cytochromu P450 v játrech. MgATP dodává energii důležitému thiolu GSH a příslušným detoxikačním kanálům.

11. Hypoglykemie. Hořčík vyvažuje uvolňování inzulinu tak, aby jeho nepatřičně velké množství nezpůsobilo náhlý pokles krevního cukru, což by vedlo k příznakům nízké hladiny krevního cukru.

12. Krevní sraženiny. Hořčík se nechová jako lék na ředění krve, nýbrž krevním sraženinám předchází; zabraňuje totiž přebytečnému vápníku v jejich tvorbě a současně přirozeným způsobem vyvažuje faktory krevní srážlivosti v krvi podle potřeby.

13. Ledvinová onemocnění. Nedostatek hořčíku přispívá k aterosklerotickému selhání ledvin. Hořčíkový deficit vyvolává abnormální hladiny lipidů a zhoršuje regulaci krevního cukru u pacientů po transplantaci ledviny. Na druhé straně je důležité, aby pacienti s nemocnými ledvinami přijímali pouze jemný hořčík v řádu pikometrů, který se vstřebává přímo do buněk.

14. Ledvinové kameny. V 11. kapitole naleznete důkazy o tom, že hořčík je velmi důležitý při prevenci a léčbě ledvinových kamenů, zejména pak v kombinaci se svým partnerem vitaminem B6.

15. Migréna. Vyvážená hladina serotoninu závisí na hořčíku. Nedostatek serotoninu může způsobovat migrenózní bolesti hlavy a deprese. Krevní sraženiny údajně ucpávají drobné vlásečnice v mozku, což způsobuje migrénu. Přitom právě hořčík brání vápníku v nadměrné tvorbě krevních sraženin. Nitrožilně a ústně podávaný hořčík je schopen léčit migrenózní bolesti hlavy a působit i preventivně.

16. Mozková dysfunkce. V knize Magnesium in the Central Nervous System (2011; viz str. 22) naleznete rozsáhlý přehled pozitivních účinků hořčíku na mozek.

17. Muskuloskeletální potíže. Deficit hořčíku a relativní přebytek vápníku bude způsobovat trvalou svalovou kontrakci v jakémkoli svalu těla. Všechny následující muskuloskeletální potíže jsou přístupné hořčíkové terapii:

a. svalové křeče

b. fibrozitida (svalový revmatismus)

c. fibromyalgie

d. žlučníkové křeče (mohou vést až k chirurgickému zákroku)

e. tenzní bolesti hlavy

f. svalové křeče, svalové kontrakce v kterékoli části těla

g. chronické bolesti šíje a zad

18. Nervové problémy. Nedostatek hořčíku a relativní přebytek vápníku bude způsobovat trvalou excitaci v jakékoli nervové buňce těla. Hořčík účinně zmírňuje následující nervové poruchy, k nimž dochází kdekoli v těle:

a. pálení

b. svalová únava

c. necitlivost

d. ochromení a zvýšená citlivost

e. pocit píchání jehliček

f. záchvaty a křeče

g. cukání (tiky)

h. závrať a zmatení

19. Nespavost. Hořčík zabraňuje svalové tenzi, která může znemožňovat klidný spánek. Také tvorba melatoninu, hormonu regulujícího spánek, je bez hořčíku narušena.

20. Osteoporóza. Vysoké dávky vápníku, s vitaminem D i bez něj, nedoplněné vyvažujícím množstvím hořčíku, spouštějí kaskádu událostí vedoucích k řídnutí kostí.

21. Parkinsonova choroba. Hořčík blokuje zánět nervů vyvolaný vápníkovými usazeninami v mozku.

22. Porodnické a gynekologické problémy. Hořčík pomáhá při prevenci a léčbě následujících potíží:

a. premenstruační syndrom

b. dysmenorea (křečovitá bolest během měsíčků)

c. ženská neplodnost (zmírňuje křeč ve vejcovodu)

d. předčasné porodní kontrakce (mohou být spuštěny svalovými křečemi v důsledku nedostatku hořčíku)

e. preeklampsie a eklampsie v těhotenství (hořčík léčí zadržování tekutin, vysoký krevní tlak a záchvaty)

f. mozková obrna

g. syndrom náhlého úmrtí novorozence (SIDS)

h. mužská neplodnost (ve zdravém semeni jsou hořčík a zinek zastoupeny ve významném množství)

23. Raynaudův syndrom. Hořčík napomáhá uvolnění spastických krevních cév, které jsou příčinou bolesti a necitlivosti v prstech.

24. Reflux. Křeč v dolním jícnovém svěrači v místě spojení se žaludkem může způsobovat reflux (zpětný tok potravy z žaludku do jícnu – pozn. red.). Hořčík ulevuje od křečí v jícnu.

25. Sportovní zranění. Bolest, zánět, svalové křeče, svalovou tenzi či dokonce zjizvení, to vše lze hořčíkem úspěšně léčit.

26. Srdeční onemocnění. Už jsme si řekli, že srdce, zejména jeho levá komora, obsahuje největší množství hořčíku v celém těle. Nedostatek hořčíku je u lidí s nemocným srdcem běžný a užívání tohoto prvku může riziko nemoci snížit. Nitrožilně aplikovaný hořčík může zabránit poškození srdce v důsledku infarktu myokardu a srdeční arytmie, dostane-li ho postižený hned na začátku srdeční příhody. Dělá mi velké starosti, že má dnes tolik lidí diagnózu srdečního onemocnění a musí užívat nejméně šest léků na srdce, aby se nakonec dozvěděli, že jejich srdce stejně selhalo, když přitom celou dobu trpěli „jen“ nedostatkem hořčíku. Smutná pravda je, že většina léků užívaných při léčbě srdce odvádí hořčík z těla. Zvlášť nebezpečné jsou statiny, protože jsou to převážně fluoridové sloučeniny, které vážou hořčík a činí jej pro organismus nedostupným. Viz pasáž „Fluorid váže hořčík“ na straně 65.)

27. Střevní onemocnění. Nedostatek hořčíku zpomaluje střevní peristaltiku a vede k zácpě, která může způsobovat toxicitu a také příznaky kolitidy (zánět tlustého střeva), divertikulitidy (zánět divertiklu) a Crohnovy choroby.

28. Syndrom dráždivého tračníku (IBS). Ve své knize IBS for Dummies (O syndromu dráždivého tračníku polopaticky) píšu, že k léčení bolestí a křečí vyvolaných syndromem dráždivého tračníku je zapotřebí hořčík. Jeho projímavější formy mohou rovněž léčit zácpu spojenou s IBS.

29. Únava. Pacienti s nedostatkem hořčíku běžně trpí únavou, protože jim špatně fungují desítky enzymatických systémů. Nejdůležitějším faktorem při výrobě energie je ATP, který musí být vázaný na hořčík, má-li být biologicky aktivní.

30. Úzkost a záchvaty paniky. V případě, že nadledvinky již nejsou chráněny dostatečným množstvím hořčíku, dochází snadněji k uvolňování adrenalinu a noradrenalinu, hormonů signalizujících „bojuj nebo uteč“, a když jsou jejich výkyvy nepravidelné, vyvolávají zrychlený tep, vysoký krevní tlak a bušení srdce (palpitaci). Čím vyšší deficit hořčíku máte, tím prudší a abnormálnější je sekrece adrenalinu. Na straně 123 píšu: „Adrenalin ovlivňuje více než dvanáct hlavních metabolických procesů… Každá z těchto funkcí vyžaduje hořčík, a pokud symptomy pokračují, způsobují vyčerpávání zásob tohoto veledůležitého minerálu.“ Hořčík uklidňuje nervovou soustavu a uvolňuje svalovou tenzi, čímž pomáhá potlačovat úzkost a záchvaty paniky.

31. Vysoký krevní tlak. Při nedostatku hořčíku a nadměrném množství vápníku se svaly v cévách křečovitě stáhnou a způsobí vysoký krevní tlak. Pokud stoupne také cholesterol, za což může opět nedostatek hořčíku, může vázat vápník na cévní stěny a krevní tlak se bude ještě zhoršovat.

32. Zánět močového měchýře (cystitida). Nedostatek hořčíku způsobuje křeče močového měchýře v průběhu infekce. Avšak spastický močový měchýř může vyvolávat časté močení kdykoliv.

33. Zánět. V únoru 2004 otiskl Time článek varující veřejnost před „Skrytým zabijákem: Překvapivá spojitost mezi zánětem a srdečními příhodami, rakovinou, Alzheimerem a dalšími chorobami“. Většina farmaceutických firem dnes za příčinu srdečního onemocnění nepokládá cholesterol, nýbrž zánět. Tvrdí nám, že nevědí, co zánět doopravdy způsobuje, to jim ovšem nebrání vyrábět léky na jeho potlačení. Neberou přitom na vědomí, že vápník je mimořádně prozánětlivý a hořčík zase velmi protizánětlivý. Chovám vážné obavy, že výzkumníci se pokoušejí blokovat zánětové receptory léky, které zánět ve skutečnosti způsobují. Měli by vzít v úvahu výzkum Williama Weglického a Terryho Phillipse, kteří dokázali, že celá zánětlivá kaskáda (substance P, interleukiny, faktor nádorové nekrózy, chemokiny a cytokiny) se při nedostatku hořčíku stupňuje.7 To podstatné je, že zánět je spouštěn nedostatkem hořčíku a relativním přebytkem vápníku.

34. Zažívací potíže. Žaludeční protonová pumpa, která okyseluje obsah žaludku, je závislá na hořčíku.

35. Zotavení po sportovním výkonu. Hořčík omezuje hromadění kyseliny mléčné, jež může po náročnějším cvičení vyvolávat bolest.

36. Zubní kaz. Nedostatek hořčíku způsobuje nezdravý poměr fosforu a vápníku ve slinách, který je příčinou poškození zubů.

37. Zvýšená hladina cholesterolu. Když jsem v polovině 70. let studovala lékařskou fakultu, normální hladina cholesterolu se pohybovala kolem 245 mg/dl. V prvních vydáních, jež vyšla pod názvem The Miracle of Magnesium, byla normální hodnota cholesterolu v rozmezí 180–220 mg/dl. Dnes lékařská střediska doporučují jako normální hranici méně než 200 mg/dl (5,2 mmol/l). Je-li cholesterol přítomen v dostatečném množství, je hořčík zodpovědný za zpomalení aktivity reduktázy HMG-CoA. Jedná se o tentýž enzym, který mají statinové léky ničit, čímž současně navozují nedostatek hořčíku.

Když mi lidé říkají, že hořčík berou a pořád mají příznaky deficitu, obvykle to znamená, že ho neberou dost. Doporučím jim, aby si to zjistili na základě hořčíkového RBC testu (viz strana 36).

Pokud si vy nebo váš lékař neuvědomujete, že nedostatek hořčíku může způsobovat padesát šest zdravotních potíží, léčitelných opět hořčíkem, pravděpodobně vám budou předepsány léky. Bohužel však analgetika, diuretika, antibiotika a kortizon, které se zhusta a nepatřičně užívají na výše zmíněné stavy, zásoby hořčíku a dalších minerálů jen dále vyčerpávají, a tím naopak přispívají k tomu, že se symptomy zcela vymykají kontrole.

Jedna studie kliniky Mayo rozvířila hladiny médií šokujícím názvem: „Studie zjistila, že 70 procent Američanů užívá předepsané léky.“ Tato studie zkoumala záznamy o lékařských předpisech 147 377 pacientů a přitom opravdu zjistila, že téměř 70 procent Američanů bere nejméně jeden lék na předpis a dalších 50 procent dva. Dvacet procent pacientů je na pěti nebo více předepsaných medikamentech a jedna ze čtyř žen ve věkovém rozmezí 50 až 64 let užívá antidepresiva. Výdaje na předepisované léky dosáhly v roce 2009 výše 250 miliard dolarů a tvořily 12 procent celkových výdajů za zdravotní péči. Podle Center pro kontrolu a prevenci nemocí (CDC) se množství lidí užívajících nejméně jeden předepsaný lék zvýšilo v letech 2007 až 2010 téměř o 50 procent. Výzkumníci navíc předpovídají, že to

v dohledné době neskončí a výdaje za předepsané léky v budoucnu jen dále porostou.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

Titulní strana

ČÁST PRVNÍ

ČÁST DRUHÁ

ČÁST TŘETÍ

ČÁST ČTVRTÁ