Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ing. Marek Laurenčík a kolektiv

Jak na dokonalou prezentaci v PowerPointu

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5202. publikaci

Odpovědný redaktor Pavel Němeček

Sazba Tomáš Brejcha

Počet stran 128

První vydání, Praha 2013

© Grada Publishing, a.s., 2013

V knize použité názvy programových produktů, firem apod. mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

Vytiskla Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

ISBN 978-80-247-4377-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Petr Somogyi

ISBN 978-80-247-8574-5 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8575-2 (ve formátu EPUB)

1.Příprava prezentační techniky

Úspěšné předvedení prezentace není závislé jen na kvalitě samotné prezentace nebo předvádějícího, ale také správném výběru, přípravě a použití prezentační techniky v závislosti na prostředí, kde se prezentace odehrává. Tato kapitola je věnována právě těmto otázkám.

V souvislosti s prezentační technikou se často setkáte s pojmy jako gamut, jas, kontrast, doba odezvy, rovnoměrnost podsvícení, věrnost barevného podání a typ povrchu. Seznamte se s nimi tedy hned na úvod.

Obrázek 1.1: Gamut

Gamut – jedná se o rozsah zobrazitelných barev. Jde o soubor všech barev, které je zařízení schopno zaznamenat nebo reprodukovat. Graficky se vyjadřuje jako podmnožina tzv. CIE barevného diagramu, což je množina všech barev rozlišitelných lidským okem, sestavená úřadem International Commission on Illumination (CIE) v roce 1931. Tento diagram se vztahuje k průměrnému divákovi a nezabývá se jasem, ale pouze barvou a její sytostí. Díky tomu může být přehledně zobrazen v rovině a je to vlastně gamut lidského vidění.

Svítivost je základní jednotkou soustavy SI. Název jednotky je kandela [cd].

Světelný tok je výkon zářivé energie, zhodnocený podle velikosti světelného vjemu, který vyvolá. Název jednotky je lumen [lm]. Jde o odvozenou jednotku soustavy SI. V prospektech se spíše nahrazuje nesprávně pojmem svítivost.

Jas je světelný tok plošného zdroje světla o ploše 1 m^2. Jednotkou je kandela na m^2 [cd/m^2].

Běžná hodnota jasu u LCD monitorů je 300 cd/m^2, u plasmových přes 1 000 cd/m^2.

Kontrast (kontrastní poměr) je poměr mezi nejjasnější bílou a nejčernější černou, který dokáže monitor zobrazit. Kontrast LCD monitorů je přes 1 000 : 1, u plasmových kolem 10 000 : 1. Pro srovnání: jasný den má kontrast 30 000 : 1.

Doba odezvy se udává v milisekundách a je kvůli technologii výroby nepřímo úměrná věrnosti barevného podání. Monitory s odezvou 2 ms jsou určeny zejména pro hráče, kde se nepředpokládají požadavky na věrnost barevného podání. Naopak monitory pro DTP jsou pomalejší, mají odezvu přes 5 ms. Pro potřeby prezentace vyhovují všechny.

Rovnoměrnost podsvícení u monitorů s podsvícením typu CCFL (Cold Cathode Fluorescent Lamp) je dána kvalitou a přesností ustavení použitých výbojek, které osvěcují displej. Jsou umístěné v rozích postranního rámečku. Novější metodou je používání matic bílých LED diod, umístěných za LCD panelem. Zajišťují vyšší jas, věrnější barvy, lepší gamut, lepší rovnoměrnost podsvícení, a díky dynamickému řízení i vyšší kontrast. Cena monitorů s podsvícením LED diodami je stále vyšší oproti srovnatelným monitorům s podsvícením CCFL. Jelikož se jedná o nově zavedený typ monitorů, nemá zatím sjednocený název.

1.1Co je nutné k prezentaci

Volba a příprava prezentační techniky záleží na mnoha aspektech. Jde zejména o to, zda se jedná o stabilní či dočasnou instalaci, jaká je velikost a rozvržení místnosti, záleží i na počtu účastníků, na světelných podmínkách, na předpokládaném typu prezentací, a v neposlední řadě na financích.

1.1.1Druhy prezentační techniky

Pro živou prezentaci jsou používány především dva druhy zařízení – monitory a projektory.

Monitory

Monitory jsou použitelné pro malé sály s kapacitou do cca 16 účastníků. Jejich výhodou je vysoká kvalita obrazu, vysoký jas a kontrast. Je možné je používat za plného denního světla. Existuje i venkovní provedení. V současné době (podzim 2012) se největší monitory pohybují kolem úhlopříčky 65“ s rozlišením cca 1920 × 1080 bodů (16 : 9), což je plně vyhovující, ale za poněkud vyšší cenu (i přes 100 000 Kč). Kvalitní 40“ monitor s rozlišením 1920 × 1080 bodů (16 : 9) je možné pořídit i do 30 000 Kč. Pokud nedostačuje jejich velikost, je možné monitory skládat do velkých polí, pak je lze použít i v letištních halách. Rušivě působí rámečky mezi jednotlivými obrazovkami.

Displeje použité v monitorech jsou vyrobeny různými technologiemi s různými vlastnostmi, podle nich se liší jejich použití:

■LCD displeje (na bázi tekutých krystalů) používají tři základní technologie:

■TFT-TN má pozorovací úhel 160–170°. Používá se pro výrobu levných monitorů;

■TFT-IPS má o něco lepší pozorovací úhel, než TFT-TN, kolem 170°;

■TFT-xVA (PVA, MVA – označení podle výrobce) se vyznačuje pozorovacím úhlem 178°. Jde o nejkvalitnější typ LCD displejů použitý v monitorech.

■Plasmové displeje se používají v monitorech s velkou úhlopříčkou, výhodou je značný pozorovací úhel, velký kontrast kolem 10 000 : 1, jas přes 1 000 cd/m^2, nevýhodou u starších typů spotřeba, velké zahřívání, kratší životnost a náchylnost na vypálení stále používaných bodů. Technologie plasmových displejů nyní natolik pokročila, že při úhlopříčkách přes 42“ jsou lepší, než LCD displeje.

Obrázek 1.2: Umístění 32“ monitoru vedle tabule v učebně pro 30 žáků. Při instalaci je třeba znemožnit poškození monitoru pohybující se tabulí, v tomto případě zarážkou v levém pantu tabule.

Obrázek 1.3: Umístění monitoru v miniaturní učebně pro maximálně 8 žáků. Umístění mezi okny bylo zvoleno jako kompromis, protože jiný prostor se nenašel. Okna je možné zastínit černými závěsy. Lepší pro výuku i pro oči posluchačů je umístění monitoru podle obrázku 1.02.

■Projekční displeje se používají zejména v televizorech. Pro účely prezentace se s nimi prakticky nesetkáte.

■Displeje OLED (Organic Light Emitting Diode) jsou rychle se vyvíjející novinkou. Jsou zhotoveny nanesením organických vrstev na plochou fólii. Jejich výhodou by měl být velký pozorovací úhel, velký gamut, značný kontrast a hlavně nízká spotřeba. Fólii je možno různě tvarovat a stáčet. Prozatím omezuje jejich rozšíření nízká výtěžnost výroby, vysoká cena a malá velikost, zatím nanejvýše 15". Po zdokonalení technologie se předpokládá, že nahradí v budoucnosti LCD i plasmové displeje.

■Výroba klasických skleněných CRT obrazovek již skončila, setkáte se s nimi stále méně často. Výhodou je značný pozorovací úhel a velký gamut, nevýhodou geometrická nepřesnost zobrazování, velká hmotnost a rozměry.

■LED videostěny se montují z panelů o rozměrech až 4 × 6 m pro použití v interiéru i exteriéru. Panely obsahují množství čtveřic svítících LED diod jednotlivých barevných složek, červených, zelených, modrých, a pro zvýšení jasu i bílých. LED stěny se používají hlavně při koncertech na pódiu, na reklamu ve venkovním prostředí.

Co dělat, pokud velikost jednoho monitoru nestačí? V takovém případě lze sdružovat monitory do dvojic, trojic, popř. čtveřic, či vytvářet celé plochy. Slouží k tomu monitory s tenkým rámečkem, který pak působí méně rušivě. Na dvojici monitorů vedle sebe jsou držáky na zeď dostupné, pro čtveřici se ještě vyrábějí. Slušné běžné grafické karty v počítačích, které mají dva výstupy, umí dvojici monitorů dobře ovládat. Pro trojici monitoru jsou použitelné videokarty řady Matrox TripleHead, pro čtveřici Matrox Quad Information Display (QID) a další grafické karty od firmy Matrox.

Dalším výrobcem, který se dal na výrobu vícevýstupových grafických karet, je ASUS. Jeho grafické karty pro sběrnici PCI-Express mají možnost připojit až čtyři monitory. Do rovněž jimi dodávané základní desky můžete umístit dvojici takových grafických karet, takže je možno různě sdružovat až osmici monitorů.

Obrázek 1.4: Příklad použití grafické karty Matrox QID

Zajímavou možností je použít rozbočovače Matrox DualHead2Go, respektive TripleHead2Go. Umožňují připojit k notebooku dva, popřípadě tři monitory. Doporučuji před nákupem důkladně prostudovat materiály, protože rozbočovač umí připojit jen monitory s určitým pevně stanoveným rozlišením.

Obrázek 1.5: Připojení k více monitorům

Pro větší počet monitorů se používají jak speciální držáky, tak zvláštní způsoby komunikace s počítačem. Firma Samsung navrhla komunikaci až šesti monitorů s počítačem pomocí USB portu technologií UbiSync, nebo dvaceti pěti monitorů při použití Ethernetu a technologie MagicNet Pro – bohužel za cenu malé rychlosti zobrazování.

Současný provoz více projektorů

Pro větší sál, členitější prostor nebo pro potřebu zajistit obraz ve foyeru, je nutné přenášet obraz na více projektorů současně. V případě velkého sálu může být důvodem také to, že pro velký obraz, viditelný ze zadních řad, by byl potřeba velmi výkonný a patřičně drahý projektor. Přitom v předních řadách by stěží měli posluchači dostatečný odstup, aby měli přehled o všem, co se odehrává na plátně. Řešením je použít více menších pláten, která jsou rozmístěna po sále, nasvícených příslušným počtem projektorů, které synchronně přenášejí stejný obraz.

S členitějšími prostorami se setkáte na výstavách, veletrzích, kdy je potřeba prezentovat např. pomocí reklamních spotů ve stáncích různých tvarů s výhodným využitím přilehlých uliček. Dá se současně promítat na plátno umístěné nad stánkem, aby se zdaleka přitáhla pozornost, zatímco pro návštěvníky stánku běží prezentace na plochých obrazovkách popř. v malém kinosále se zadní projekcí.

Na akcích, kde se předpokládá velký počet osob, které nejen sledují sled přednášek v sále, ale současně jednají v předsálí, je vhodné přenášet obraz se ztišeným zvukem na pobočná plátna v předsálí.

To vše vyžaduje současný provoz více zobrazovacích zařízení.

Nejjednodušší situace je, když potřebujete promítat z jednoho místa na dvě protilehlé nebo navzájem kolmé stěny stejný obraz se stejným rozlišením. S výhodou lze využít VGA výstup projektoru a kabel z něj připojit do vstupu druhého projektoru. K projektorům vede jediný VGA kabel. Počet projektorů, takto zřetězených, záleží na kvalitě kabelů a kvalitě VGA výstupu projektorů. Rovněž předem vyzkoušejte maximální délku kabelu mezi projektory.

Při větším počtu projektorů, rozmístěných daleko od sebe, použijte rozbočovač pro videosignály (viz obrázek 2.2).

Při větších vzdálenostech než 30 metrů není již možné používat klasické VGA kabely pro přenos videosignálu. Východiskem je použít techniky běžné v počítačových sítích. Na závěr kapitoly 2 je popsán příklad připojení projektoru EPSON PowerLite1825 k bezdrátové síti. Dosah stačí na propojení v rámci místnosti, v případě přepážek s nízkým útlumem i do vedlejších prostor. Obdobně, jako k WiFi síti, můžete projektory připojit do klasické drátové sítě Ethernet. Zde už prakticky není omezena vzdálenost. Prostřednictvím internetu, kde se vytvoří tunel pomocí VPN, lze prezentaci přenést na libovolné místo na světě. Můžete potom prezentovat na jednom místě, zatímco posluchači sedí ještě v dalším sále v jiném městě. Při použití síťových technologií jste zatím omezeni pouze rychlostí přenosu. Na statické prezentace rychlost bohatě postačí, při promítání videa velmi záleží na kompresi.

Rovněž projektory je možné sdružovat do stěn, kdy každý zobrazuje jenom část celku. Kromě variant, uvedených v části věnované monitorům, umožňují vybrané projektory vytvářet různé celky díky svým ovladačům a síťovému připojení. Není třeba, aby počítač měl speciální grafickou kartu, stačí konektor Ethernet nebo WiFi karta. Výše uvedený projektor EPSON umožňuje různé varianty, kdy např. dvojicí sdružených projektorů promítáte obzvlášť širokou tabulku s výsledky firmy a dalšími single projektory k tomu rozbory. Celé vedení firmy může sedět v místnosti a pohodlně sledovat, přičemž všechny údaje má bez nutnosti listovat v šanonech nebo přeskakovat z jednoho okna na druhé, všechny informace má najednou před sebou. Mnohem lépe se pak vyhledávají souvislosti a nalézá řešení.

Lze předpokládat, že uvedené technologie se rozšíří i na výrobky dalších firem, je to jen otázka času.

1.2Instalace monitoru

Monitory LCD se připevňují na zeď pomocí držáků s úchyty VESA. Na každém plochém monitoru je vzadu čtveřice zalisovaných matic ve vzdálenostech, které odpovídají některému rozměru normy VESA. Podle velikosti a hmotnosti monitoru se používá rozteč VESA 100 × 100, 150 × 100 a 200 × 200, rozměr vždy v milimetrech. Čímž těžší monitor, tím větší úchyt. Před instalací je třeba nejdříve odstranit stávající podstavec. Někdy používá vlastní uchycení, jindy je připevněn šrouby do VESA úchytů.

Obrázek 1.6: Uchycení monitoru pomocí stavitelného nástěnného držáku VESA. Je vidět možnost naklápění a otáčení dle potřeby.

Držák vybírejte podle toho, jak potřebujete monitorem pohybovat. Některé jsou určeny jen k prostému přichycení na zeď, jiné umožňují monitorem různě pohybovat a natáčet ho podle různých os. Čím složitější držák je, tím hrozí větší nebezpečí různých mechanických nestabilit a roste jeho cena. Dalším parametrem je hmotnost monitoru, která nesmí převyšovat maximální únosnost držáku. Hmotnost monitoru se zvětšováním úhlopříčky prudce vzrůstá – 24“ LCD monitor váží 9,6 kg, 32“ 17 kg, 42“ 25 kg a 55“ už 55,5 kg, zmiňovaný 65“ cca 85 kg.

Nezapomeňte zajistit proti vytržení kabely, vedoucí k monitoru. Dobrou službu udělá plastová elektrikářská lišta o průřezu 40 × 20 mm, která je současně zakryje.

1.3Projektory

Projektory jsou vhodné pro střední až velké sály, především proto, že umožňují snadno dosáhnout velkoplošného zobrazení. Výrobci je dělí na tři skupiny:

■Pro domácí kino jsou pro naše použití nevhodné. Mívají příliš malé rozlišení SVGA 800 × 600 bodů a malý světelný tok.

■Profesionální s rozlišením XGA 1024 × 768 bodů a světelným tokem nad 2 000 ANSI lumenů. S nimi můžete prezentovat i za denního světla v nepříliš zastíněném sále. Pro běžné prezentace s výjimkou uvádění filmů se nehodí nové typy širokoúhlých projektorů. Prezentace jsou navrženy pro poměr stran 4 : 3 a stejně jsou dimenzována i standardní projekční plátna.

■Instalační, se kterými se setkáte většinou už jako pevně nainstalovanými ve velkých sálech. Vyznačují se velkým světelným tokem nad 3000 ANSI lumenů a dimenzováním na dlouhodobý provoz. Cenově se jedná o položky přes sto tisíc korun za kus. S ohledem na to, že konferenční projektory již budou předem nastavené, není třeba se jimi dále zabývat.

Světelný tok u projektorů je udávaný v ANSI lumenech a označuje jednotku při měření světla postupem standardizovaným Americkou národní standardizační organizací ANSI v dokumentu IT7.215

Světelný tok v ANSI lumenech

Použití

do 1 500

zatemněné malé místnosti, domácí kina

1 500–2 000

nedokonalé zatemnění, malé učebny

2 000–3 000

stačí zatemnit jen nejbližší okno u plátna, běžné učebny

přes 3 000

projekce za normálního světla, nikoli však přímého slunečního, velké místnosti

Pro pohodlnější přenášení se vyrábí speciální podskupina přenosných projektorů. Jejich hlavní výhodou jsou malé rozměry a nízká váha, nevýhodou je – s ohledem na parametry – vyšší cena, omezená možnost připojení a nižší životnost. Další podskupinou profesionálních projektorů jsou universální typy, které je možné pevně připevnit do místnosti, ale s ohledem na rozumnou váhu a snesitelné rozměry je možné je i přenášet. Dodávají se většinou s transportní taškou.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

1. Příprava prezentační techniky

1.1 Co je nutné k prezentaci

1.1.1 Druhy prezentační techniky

1.2 Instalace monitoru

1.3 Projektory

1.4 Výběr projektoru

1.6 Možnosti ovládání prezentace přednášejícím

2. Nastavení PC

2.2 Stolní počítače

3. Pracujeme s hotovou prezentací

3.3 Nastavení časování prezentace

3.6 Export prezentace

4. Jak se připravit a vystupovat na prezentaci

4.1 Příprava prezentace

4.2 Osobní příprava na prezentaci

4.3 Jak vystupovat při prezentaci

5. Vytváříme prezentaci

5.1 Program Microsoft PowerPoint a jeho verze

5.2 Vytváříme prezentaci

5.3 Multimediální prvky v prezentaci

5.4 Práce se snímky, jejich struktura a změna

5.5 Animace a efekty v prezentaci

5.6 Další možnosti a nastavení programu