Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Benjamin Busche

Pěstujeme rostliny na balících slámy

Jednoduše, levně, bez velké námahy

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

obchod@grada.cz, www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

jako svou 6850. publikaci

Odpovědná redaktorka Danuše Martinová

Přeložila Kateřina Homutová

Sazba Q point

Formát ePub Štěpán Böhm

Počet stran 96

První vydání, Praha 2018

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Original title: Besser Gärtnern mit Strohballen: Einfach, preiswert, pflegeleicht und überall anzulegen. Weniger Schädlinge und Krankheiten

by Benjamin Busche

© 2017 by Bassermann Verlag

a division of Verlagsgruppe Random House GmbH, München, Germany.

Czech language translation © Grada Publishing, a.s., 2018

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-247-4314-1 (ePub)

ISBN 978-80-247-4249-6 (pdf)

ISBN 978-80-271-0687-5 (print)

Předmluva

Na jaře roku 2014 jsem poprvé zahlédl informaci o zahradničení na balících slámy. Na první pohled se mi to zdálo dost zvláštní a nebylo mi tehdy ani jasné, k čemu by to mohlo být vůbec dobré. Ve skutečnosti však pěstování rostlin na slámě není vlastně žádnou novinkou. Pěstitelé hub to už dělají dlouho, ale takříkajíc vskrytu, nebo lépe řečeno v temnu. Tématem této knihy je však pěstování rostlin na balících slámy na denním světle. Pěstování hub je jiné, široké téma, o něm se tu rozepisovat nebudu.

Poté, co jsem se tématem začal zabývat o něco více, moje zvědavost neustále rostla, až jsem se posléze i já sám začal pokoušet sbírat na tomto poli své vlastní zkušenosti. Už první výsledky byly velice povzbudivé. Obzvláště pěstování takových druhů zelenin, jako jsou rajčata, cukety, okurky a papriky, lze naprosto doporučit. Ale také košťáloviny, jako například kedlubny, červené i bílé zelí, a stejně tak méně náročná koření a bylinky na balících slámy výborně prospívají. Dá se vlastně říci, že na slámě lze pěstovat veškerou zeleninu, bylinky, okrasné rostliny, ale i květiny. Docela hezky vypadají malé záhonky tvořené balíky slámy, které jsou umístěny do bedýnek na ovoce nebo do proutěných košů a postaveny na balkóně nebo na terase. Je tím pádem možné mít k dispozici, i bez vlastnictví vlastní zahrádky, stále čerstvé bylinky, rajčata, jahody, papriky nebo salát a sklízet je třeba na balkóně. Je samozřejmě potřeba dávat si na některé důležité věci pozor, aby vše fungovalo tak, jak má, ale zkazit se toho snad ani moc nedá.

Chci vám na následujících stránkách ukázat a vysvětlit výhody i nevýhody zahradničení na balících slámy, přičemž výhody v každém případě převažují.

Výhody:

✤S balíky slámy je možno zahradničit skoro všude.

✤Neexistuje téměř žádný plevel (kromě semen zanesených větrem).

✤V balících slámy nedochází k přemokření, na druhou stranu však balíky slámy dobře zadržují vodu.

✤Není potřeba vlastnit žádné zahradní nářadí a téměř všechno se dá udělat pouze rukama.

✤Odpadá zpracovávání půdy. Pozdě na podzim se zbytky rozložených balíků slámy hodí na kompost nebo se zapracují do běžné zahradní zeminy. Do jara po nich skoro nic nezbude.

✤Ve slámě se nevyskytují téměř žádné choroby. Případné zárodky chorob a houby, které by ve slámě přece jen být mohly, se většinou díky teplu vznikajícímu při rozkladných procesech v prvních dvou až třech týdnech zničí.

✤Menší napadení hmyzem, protože v balících slámy se vajíčka škůdců a larvy teplem vznikajícím při rozkladu zlikvidují.

✤Teplo vznikající při rozkladu slámy je dobré využít pro založení pařeniště a malých skleníků (ale teprve po dvou až třech týdnech, kdy největší teplo tvořící se při rozkladu již odezní). Po pěstební fázi (od dubna do října) se sláma téměř úplně rozloží a stane se z ní cenný biohumus. Pomocí balíků slámy se dají velice snadno zakládat také vyvýšené záhony. Pro tyto účely v knize naleznete dva zajímavé příklady.

Nevýhody:

✤Balíky slámy se musí zpočátku každý den hodně zalévat a také pravidelně hnojit.

✤Pro výsev a výsadbu je nutné dodatečně přidat kvalitní zeminu obsahující dostatek humusu nebo rostlinný kompost.

✤Balíky slámy se rozkládají opravdu rychle díky ustavičnému zalévání a rozpadají se, takže přibližně po šesti až osmi týdnech je potřeba, aby byly opatřeny jednoduchým hrazením nebo prkny.

Zahradničení na slámě vám ale mohu vřele doporučit. Když se budete držet mých návodů a rad, dosáhnete s největší pravděpodobností velice dobrých výsledků. Záruka stoprocentního úspěchu však samozřejmě neexistuje, neboť výsledek ovlivňuje veliké množství rozličných faktorů.

Nenechte se přesto odradit a při pěstování uplatňujte také své vlastní nápady a experimentujte. Jen tak získáte zkušenosti a něco nového se možná i naučíte. Měl bych radost, kdybyste mi o svých zkušenostech napsali, ať už v dopise nebo poslali e-mail do nakladatelství. Možná bych vám mohl třeba i poradit a zodpovědět případné dotazy nebo bych se naopak něčemu od vás přiučil. Přeju vám při zahradničení na balících slámy hodně radosti a úspěchů.

Váš Benjamin Busche

Úvod

Plánování a přípravy

Pokud chcete využít výhody, které balíky slámy skýtají, měli byste se nejdříve intenzivně danou tematikou zabývat a uskutečnit i nějaké přípravy. Člověk si nejdříve musí ujasnit, kolik místa má vlastně k dispozici, které rostliny by rád pěstoval a kam balíky slámy umístí. Je dobré začít otázkou, zda si chcete jenom na nějakém menším záhonku z balíků slámy tento způsob pěstování vyzkoušet, nebo jestli to celé chcete pojmout velkoryseji. Nejprve si proto celou knihu v klidu pročtěte. Pomůže vám to při rozhodování.

Správné místo

Chcete-li pěstovat zeleninu a bylinky, je nutné mít k dispozici slunné až polostinné stanoviště, kam při dobrém počasí dopadá každý den alespoň po dobu osmi až deseti hodin sluneční svit. Bylo by dobré, kdybyste balíky neumisťovali příliš daleko od zdroje vody. Zpočátku je totiž potřeba vydatně zalévat, aby se rozběhl proces rozkládání slámy, a i později je třeba balíky udržovat stále dostatečně vlhké.

Pořizování balíků slámy

Pokud nežijete na venkově a nemáte ve svém okolí žádného zemědělce, který lisuje malé balíky, bude jejich pořízení trochu nákladnější. Pozeptejte se, kde je poblíž nějaký chlév nebo stáj, kde chovají krávy, koně nebo ovce a zda tam nelze pár balíků slámy koupit. Zemědělcům, kteří přestali s chovem dobytka, také občas nějaké zbytky slámy zůstanou a vy je od nich můžete získat velice lacino nebo dokonce úplně zadarmo. Pokud ve svém hledání po okolí nebudete úspěšní, nezbude vám asi nic jiného než zkusit hledat přes internet. Zde určitě narazíte na zemědělské podniky, které balíky slámy prodávají, v tomto případě však musíte počítat s tím, že vám k ceně za slámu přibudou také náklady za dopravu. Nejlepší je, když se začnete porozhlížet již v srpnu hned po žních a shánět balíky na příští rok, neboť v tomto období je nabídka nejvyšší a ceny bývají nižší.

Dávejte pozor na to, aby balíky nebyly příliš velké a těžké. Existují totiž různé rozměry. Balík té správné velikosti by měl měřit 90×45×30 centimetrů. Nehraje roli, jestli použijete pšeničnou, ječnou nebo ovesnou slámu, neboť sláma sama o sobě nemá bez přípravy a hnojení na růst rostlin žádný vliv.

Pozor!

Balíky sena jsou pro tyto účely spíše nevhodné, protože obsahují velké množství nejrůznějších semínek rostlin včetně plevelů, které se začnou nekontrolovatelně množit, a naše užitkové rostliny by to mohlo negativně ovlivnit.

Můj tip:

Pokud se vám nepodaří získat malé balíky slámy, můžete použít i velké balíky mající tvar kvádru, musíte je však rozdělit na menší části. Zabodněte dvakrát v polovině balíku dřevěný kůl, na nějž jste připevnili dlouhou šňůru, balík propíchněte skrz naskrz a svažte vždy každou polovinu slámy k sobě. Pak uvolněte původní provaz, který držel pohromadě velký balík, a získáte tak dva menší balíky o poloviční velikosti (viz také kapitola Mobilní záhony z balíků slámy).

Herbicidy a pesticidy ve slámě

Dnes se bohužel rezidua herbicidů a pesticidů nalézají téměř ve všech potravinách, ve všech zvířatech určených na porážku a ke konzumaci, dokonce i ve volně žijících rybách a ve zvěřině, protože i divoká zvěř žere otrávené rostliny. Také naše vodní toky, spodní voda a tím pádem i pitná voda už nejsou úplně čisté. Není tedy divu, že i my lidé v sobě nosíme rezidua těchto jedovatých látek. Prokazatelně jsou tyto jedy z velké části příčinou těžkých onemocnění, jako je rakovina, selhání ledvin, neurologických poškození nervových drah, neplodnosti, alergií a dalších chorob.

Je potřeba vědět, že se tyto jedy nepoužívají nelegálně, ale že jejich používání a dávkování je řízeno a regulováno směrnicemi Evropské unie. Přestože je jejich dodržování kontrolováno členskými státy EU, hraniční hodnoty udávané v těchto směrnicích jsou podle názorů mnohých lékařů nastaveny ještě hodně vysoko a navíc v mnoha státech nebývají kontroly příliš důsledné. V ovoci, zelenině a v mase ze zámořských území navíc tyto už tak vysoké mezní hodnoty, které garantuje EU, mohou být ještě překročeny.

Nebude tedy pravděpodobně vůbec snadné najít takové balíky slámy, které nebudou něčím takovým zatížené. Pokud byste však přece jen chtěli mít balíky slámy, kde se nevyskytují ani herbicidy a ani pesticidy, tak si budete muset pořídit slámu u rolníků, kteří se věnují biozemědělství, nebo balíky slámy nechat dva až tři roky uskladněné v suchu, aby se jedy, které jsou v nich obsažené, měly ještě čas odbourávat. Poločas rozpadu nejběžnějších prostředků na ochranu rostlin, jako jsou například glyfosát a isoproturon, činí minimálně jeden rok. Poločas rozpadu mnohých dalších prostředků na ochranu rostlin je ale ještě podstatně delší.

Měl jsem štěstí, že jsem balíky získal od zemědělce, který je měl už deset let uskladněné ve stodole. Mohl jsem tak vycházet z toho, že zatížení slámy bylo v tomto případě již opravdu nepatrné.

Nejlepší by bylo, kdyby se vám podařilo najít nějakého zemědělce v blízkém okolí vašeho bydliště a pokusili jste se u něj nějaké balíky slámy získat. Jinak na internetu je inzerátů nabízejících malé balíky slámy opravdu hodně. Snad budete mít štěstí i na bionabídky.

Hnojení je důležité – ale prosím správně

Otázku týkající se výběru správného hnojiva lze zodpovědět celkem snadno. Protože náš balík slámy zpočátku neobsahuje téměř žádné živiny, které jsou pro rostliny potřebné, musí se zde nejprve hodně vypomoci a především v začátcích během prvních dvou týdnů každý druhý den hnojit, aby se nastartoval rozkladný proces a balíky slámy přijímaly živiny, které později zase odevzdají rostlinám.

V balících slámy zpočátku chybí všechny důležité minerály, jako jsou fosfáty, nitráty, hořčík, draslík a mnohé další. Proto při přípravách rozhrnu na balíky nejdříve tří až pěticentimetrovou vrstvu zeminy s vysokým obsahem humusu a na to pak nasypu na každý čtverečný metr asi 100 gramů minerálního travního hnojiva „Blaukorn“. To se rozpouští jen pomalu, zeminou a rozkládajícími se látkami je přijímáno a předáváno kořenům rostoucích rostlin postupně. Větší množství minerálního hnojiva by se ale nemělo dávat, neboť když se sláma mineráliemi přesytí, dojde k jejich vyplavování deštěm tak, jako se to děje i u normální zeminy. Proto by mělo být používáno jen výjimečně a mělo by se jím šetřit. Když se minerálních látek dodává zbytečně velké množství, rostliny je stejně nepřijmou a při dalším dešti se vyplaví do spodní vody, což vede ke zvyšování obsahu nitrátů a může být zasažena i pitná voda.

Přírodní minerální hnojiva (kamenná moučka) jsou ale povolena a dokonce velmi důležitá. Během zahradnické sezóny se ještě každé čtyři až šest týdnů přidává hnojivé vápno (vápník, hořčík) nebo přírodní vápenec. Ty způsobí zvýšení hodnoty pH, což je v každém případě potřeba, když se jinak používá pouze organické hnojivo. Organickým hnojivem je vše, co se používá k rozkladu, respektive ke kompostování, ať se jedná o tkáně živočišného původu, nebo o části rostlin. Nakonec se vše přemění na humus, a ten obsahuje všechny ostatní živiny, které rostliny potřebují. Organická biologická hnojiva můžeme koupit buď v tekuté formě, nebo v sušeném vylisovaném stavu ve formě pelet či kuliček a k mání jsou v obchodech se zahradnickými potřebami.

Rostlinný humus XE „humus“ nebo zemina obohacená humusem se při přípravě balíků slámy určených pro výsev nebo výsadbu rostlin rozprostře asi ve tří až pěticentimetrové vrstvě, pohnojí se a denně se zalévá.

Přídavku humózní zeminy nebo rostlinného humusu se při výsadbě nebo výsevu nemůžeme vyhnout, protože rostliny potřebují živiny, které jsou v této zemině obsažené. Jako doplněk je možné přidat ještě lopatu běžné zahradní zeminy, abychom sem přidali i mikroskopické živočichy, kteří se na tvorbě humusu také podílejí. Ti se zde velice rychle rozmnoží a přispějí tak k dalšímu vylepšení hnojivých vlastností substrátu. Než se na balících slámy dosáhne stejného obsahu živin jako v běžné zahradní zemině, trvá to při odpovídajícím hnojení kolem šesti až osmi týdnů. I poté se ještě jednou týdně přidávají redukované dávky komplexního biologického hnojiva (viz jeho příprava na stránkách 14 a 15).

Organicko-minerální biologické komplexní hnojivo

Po několika rešerších, rozhovorech s odborníky a vlastním testování jsem se rozhodl pro komplexní biologické hnojivo. Obsahuje všechno, co naše zelenina, ovoce a okrasné rostliny potřebují. Každý týden jsem po dobu dvou týdnů po výsadbě, popřípadě po výsevu, nasypal 100 gramů na jeden čtverečný metr a mám s tím opravdu jen ty nejlepší zkušenosti.

Má-li člověk dojem, že růst rostlin stagnuje, protože se jim nedostává živin, může rozpustit 50 gramů plného hnojiva na jeden litr vody a postiženým rostlinám pomocí malé konvičky na květiny přidat tuto dávku hnojiva tak trochu nad původní rámec. Pokud nebude ani po pěti dnech patrné zlepšení, může se jednat o nemoc nebo houbovou chorobu, které rostlinám brání v růstu.

Organicko-minerální komplexní biohnojivo obsahuje všechny důležité živiny, které rostliny potřebují.

Příprava balíků slámy

Od začátku dubna můžeme dát balíky slámy ven, abychom je připravili na výsev a osázení.

Jak již bylo zmíněno, v samotné slámě není obsaženo nic jiného než na živiny chudá a suchá buněčná vlákna. Aby na této „slaměné poušti“ mohlo něco růst, musíme uvést do chodu proces rozkladu slámy. K tomu je potřeba zejména voda. Dále pak ještě hnojivo a urychlovač rozkladu. Je jedno, jestli chcete balíky slámy osívat nebo na ně vysazovat již předpěstované rostlinky, příprava je pokaždé stejná:

✤Z balíků utvoříme záhon v požadované formaci nebo postavíme jednotlivé balíky úzkou oříznutou stranou směrem nahoru.

✤První den se přidává asi 100 gramů biologického hnojiva na jeden metr čtverečný (viz obr. 1) a balíky se zalijí čistou, studenou, a pokud možno dešťovou vodou. Při prvním zalévání je dobré počítat s přibližně dvaceti litry vody na jeden metr čtverečný. Máme-li velkou desetilitrovou konev, tak ji musíme naplnit dvakrát až po okraj.

Obr. 1

✤Druhý den pokryjeme horní stranu balíků třemi až pěti centimetry jemné a na humus bohaté zeminy nebo kvalitním rostlinným humusem zakoupeným v obchodě se zahradnickými potřebami. Zemina by neměla obsahovat žádná doplňková hnojiva, protože by nám to komplikovalo a zkreslovalo dávkování hnojiva, které chceme aplikovat my.

✤Na vrstvu humusu se přidá (jedná se o výjimečný případ) 100 gramů umělého minerálního hnojiva a znovu se zalije deseti litry vody na jeden čtverečný metr (viz obr. 2).

Obr. 2

✤Třetí den se opět provede zálivka v množství deseti litrů vody na jeden čtverečný metr, tentokrát ale bez předchozího přídavku hnojiva.

✤Čtvrtý den zařadíme urychlovač rozkladu „Humofix®“. Pro tyto účely si ho musíme ale už tři dny předem připravit. Je potřeba jeden litr humofixu na čtverečný metr výsadbové plochy, takže je nutné zajistit, abychom ho měli k dispozici dostatečné množství (viz příprava Humofixu na straně 17). Je také potřeba „vyvrtat“ do balíků slámy přibližně dva centimetry širokým zašpičatělým klackem asi 20 centimetrů hluboké díry ve vzdálenostech 10 centimetrů od sebe (viz vyobrazení č. 3). Do těchto děr nalijeme na jeden čtverečný metr deset litrů vody, vyplníme je dávkou 100 ml Humofixu a promícháme (viz obr. 4).

Obr. 3

Obr. 4

✤Od pátého dne zavlažujeme denně deseti litry vody na jeden čtverečný metr a obden k tomu přidáváme na každý čtverečný metr asi 100 gramů organického biohnojiva. Tato fáze je ukončena 14. dnem. V mezidobí by již měl být proces rozkladu dobře rozběhnutý a uvnitř balíků by měla teplota dosahovat něco mezi 50 až 60 °C nebo dokonce i více. Můžeme to kontrolovat kuchyňským teploměrem, který používáme při pečení v troubě. Pokud v daném období hodně prší, je možno přídavky vody omezit, nebo dokonce vypustit úplně.

✤Od patnáctého do dvacátého dne vůbec nehnojíme. Dodáváme pouze obvyklých deset litrů vody na jeden metr čtverečný (pokud hodně prší, tak žádnou vodu přidávat nemusíme).

✤Od dvacátého dne by mělo teplo způsobující rozklad začít pomalu doznívat a teplota by měla dosahovat něco kolem 35 až 40 °C. Naše balíky slámy jsou v tuto chvíli již připraveny na osetí nebo na osázení rostlinami.

✤Jakmile máme balíky osázené, ještě jednou týdně je přihnojujeme (přibližně 100 gramy na jeden čtverečný metr) organicko-minerálním plným biohnojivem (viz strana 13).

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

Předmluva

Výhody:

Nevýhody:

Úvod

Plánování a přípravy

Správné místo

Pořizování balíků slámy

Herbicidy a pesticidy ve slámě

Hnojení je důležité – ale prosím správně

Organicko-minerální biologické komplexní hnojivo

Příprava balíků slámy

Záhony a rostliny

Záhon z balíků slámy s malým skleníkem

Osázení pařeniště

Rajčata, mrkev a cibule pěstované na slámě

Výsadba a výsev

Kedlubny, cibule a fazol keříčková na slámě

Vyvýšený záhon z balíků slámy a dřevěných palet

Osázení vyvýšeného záhonu

Rychle vybudovaný vyvýšený záhon tvořený kompostem a balíky slámy

Cukety pěstované v samostatně stojících balících slámy

Druhé využití záhonu z balíků slámy

Mobilní záhony z balíků slámy

Příprava mobilních záhonů z balíků slámy

Obrana před nežádoucími hosty