Martin Kavka, Michal Škrabal a kol.

HACKNUTÁ ČEŠTINA

Neortodoxní slovník dnešní mateřštiny

Copyright © Martin Kavka a Michal Škrabal, 2018. Illustrations © Lukáš Fibrich, 2018. All rights reserved.

V edici Briquet vydalo nakladatelství Jan Melvil Publishing v Brně roku 2018. Žádná část této knihy nesmí být nijak použita či reprodukována bez písemného svolení, s výjimkou případů krátkých citací jako součásti kritických článků a recenzí.

Odpovědná redaktorka Vladimíra Škorpíková

Šéfredaktor Marek Vlha

Redakční spolupráce Tomáš Baránek, Alice Kavková, Vít Šebor, Marek Vlha

Autoři bohemistických exkurzů Anežka Charvátová, Petr Kukal, Michaela Lišková, Michelle Losekoot, Jiří Marvan, René Nekuda, Lenka Papřoková, Pavel Tomeš, Honza Zadražil

Grafická úprava a sazba Martina Šviráková, studio Lemon design

Ilustrace a autorské písmo Lukáš Fibrich

Obálka Martina Šviráková, studio Lemon design

Jazyková korektura Vilém Kmuníček

E-kniha Roman Kříž

Jan Melvil Publishing, s. r. o.

Melvil.cz

[Ohodnoťte knihu prosím zde: melvil.cz/kniha-hacknuta-cestina]

[Pochvaly pište na libisemi@melvil.cz]

[Errata hlaste na melvil.cz/erratum]

Sdílejte s hashtagem #hacknutacestina

© Jan Melvil Publishing, 2018

Více informací také na www.hacknutacestina.cz

ISBN 978-80-7555-059-0

ÚVOD AUTORA

MARTIN KAVKA

Vždycky jsem měl rád slovníky. Ale taky kolem mě vždycky lítala slova, která v žádném z nich nebyla. Proto jsem je v roce 2008 začal sbírat. Nejdřív jen tak pro sebe, až o rok později jsem jim dal volnost a vypustil je na web. A nakonec jsem nechal všechny ostatní, ať přidávají další. Tak vznikla Čeština 2.0, slovník nestandardní češtiny tvořený přímo uživateli.

Proč vlastně dva nula? V době, kdy slovník vznikal, to bylo módní označení. Prakticky všechno, nač si vzpomenete, tehdy bylo 2.0: Web 2.0, společnost 2.0, svět 2.0. Mělo to značit něco nového, přelomového… Čeština 2.0 si z toho utahovala, ale taky přiznávala, že jde opravdu o současnou verzi jazyka.

Nevím, jak vás, ale mě věci často napadají v tramvaji nebo při běhání. Čeština 2.0 je klasická „tramvajovka“. Právě v tramvaji jsem slyšel první slovo, které jsem si zapsal (↓ sračkogán). A pár měsíců nato – znovu v tramvaji – mi docvaklo, že by z toho seznámku, co jsem mezitím posbíral, mohl vzniknout webový slovník. Takový český Urban Dictionary (www.urbandictionary.com znáte, ne?).

Cesta k němu byla trnitá a vůbec jsem netušil, jaký bič jsem si na sebe upletl. To, co dneska chytré hlavy nazývají „obsah generovaný uživateli“, je vážně zatracená fuška. Potřebujete k němu totiž uživatele (hóóódně uživatelů), jinak máte po žížalkách a na nějaký obsah můžete zapomenout. Slovník proto dlouho vypadal celkem legračně. Měl sice všechna písmenka abecedy, ale mnoho z nich bylo panenských a neobsahovalo žádná slova.

Společně se ženou a pár přáteli jsme slovník začali plnit. Krok po kroku, heslo po hesle. Chtěl bych jim za to moc poděkovat, zejména své ženě Alici, protože bez jejich přispění a podpory by Čeština 2.0 brzy vyhasla. I tak trvalo pár let, než se ve slovníku objevila první tisícovka hesel. A teď? Ročně přibyde téměř 3 000 slov a počet nově přidaných pořád strmě roste. Týdně chodí i více než 100 slov, z nichž zvládám publikovat zhruba 30 až 70. I přispěvatelů jsou tisíce. Někteří přihodili jen jedno slovo, jiní jich mají na kontě desítky, nebo dokonce stovky. Žádné slovo přitom nejde rovnou na web, každé prochází mýma rukama. Často bez větších úprav, ovšem někdy je třeba definici lehce učísnout, aby byla srozumitelná na první dobrou.

Za ty roky se Čeština 2.0 stala hřištěm pro jazykové hračičky, jako jsem já sám. Novotvary ani další slova tady nezapadnou, ale zůstávají s námi napořád jako svědkové doby, v níž jsme žili. Glosují vše od politiky přes společenské či sportovní události po každodenní život. To považuji za vůbec největší výhodu Češtiny 2.0: lidé díky ní mohou svůj jazyk prožívat každý den. A na rozdíl od slovníků neologismů, které mívají pár let zpoždění, mohou reagovat okamžitě. Stávají se tak vlastně spoluautory předkládané knihy – chápeme ji jako dílo kolektivní a svou roli při jejím vzniku jako editorskou.

Do knihy jsme spolu s lexikografem Michalem Škrabalem vybrali přes 3 000 výrazů, což je asi čtvrtina všech slov v aktuální online verzi Češtiny 2.0. Snažili jsme se při tom zahrnout všechny kategorie slov tak, aby se ve slovníku vedle výronů jazykové kreativity a komiky objevila také slova s regionální příchutí a vedle nich přejímky, výrazy slangové, profesionalismy atd. Některá slova přežívají v jazyce už dlouhou dobu, jiná jsou supernová, leckterý výraz se z jazyka vytratí jak pára nad hrncem a za pár let po něm neštěkne ani příslovečný pes…

Bylo zábavné výběr pilovat a brousit do výsledné podoby, zároveň však nesnadné. Na jednu stranu jsme neměli to srdce zglajchšaltovat osobité rukopisy přispěvatelů a setřít z jejich definic půvabný pel amatérské lexikografie, na druhou stranu bylo nutno stanovit si alespoň elementární lexikografické zásady a těch se držet. Oba jsme si vyzkoušeli krajní polohy, takže jsme se z opatrných, až pietních služebníků měnili v neúprosné, běsnící rubače a zase zpět. Bohdá to bylo ku prospěchu věci a snad nám to dotčení přispěvatelé odpustí. Nejenže jsme se u toho všeho náramně bavili, ale taky jsme si výrazně obohatili vlastní slovní zásobu.

Kromě slovníkového „best of“ v této knize najdete taky povídání o češtině s devíti osobnostmi, pro něž je současný jazyk pracovním nástrojem. O tom, jak si s češtinou hrají a jaké v nich vzbuzuje emoce, vyprávějí bloggerka, copywriterka a markeťačka Michelle Losekoot, lektor tvůrčího psaní René Nekuda, herec Jan Zadražil, básník a ↓ twitřan Petr Kukal, překladatelka Anežka Charvátová, sloganistka Lenka Papřoková, stand-up komik Pavel Tomeš a lingvistka Michaela Lišková. A dokonce ze záhrobí jazykozpytec Jiří Marvan, který o češtině přednášel na všech kontinentech. ■

SLOVO LEXIKOGRAFA

MICHAL ŠKRABAL

Hlavním důvodem, proč mě Martin přizval k tomuto projektu, bylo to, aby výsledná kniha získala podobu opravdového slovníku, a ne jen na velkou hromadu sesypaných hesel a heslíček. Jinými slovy: byť se jistě jedná o slovník nanejvýš specifický, na nějž netřeba – ba neradno! – pohlížet superpřísnýma očima, měl by přece jen držet jakous takous štábní kulturu nás lexikografů. A do té patří mimo jiné instrukce k používání slovníku. Ty prý sice nikdo nečte (podle některých průzkumů tak činí jen jeden člověk z deseti), ale i tak je sem s dovolením kvůli svému čistému svědomí vmezeřím. A taky kvůli těm z vás, kteří chcete malinko nahlédnout do slovníkářské kuchyně.

Každou heslovou stať, tj. heslo či skupinu hesel, uvozuje tučně vysázené lemma, reprezentativní slovníkový tvar příslušného slova (u jmen 1. pád jednotného čísla, u sloves infinitiv), přičemž kromě standardních jednoslovných hesel (↓ něcismus) zařazujeme i sousloví (↓ ledničkový komunismus) a výběrově i produktivní části slov (↓ –ismus). V případě potřeby připojujeme [v hranatých závorkách] údaj o výslovnosti, naproti tomu morfologické údaje – s výjimkou přechýlených podob (znak ♀, resp. ♂) – neuvádíme, neboť za primární uživatele slovníku považujeme rodilé mluvčí, schopné si leccos odvodit intuitivně. Následuje výklad významu, u víceznačných (polysémních) slov oddělujeme jednotlivé významy polotučnou arabskou číslicí. Nelze si nevšimnout, že některé definice jsou poněkud neortodoxní a do seriózního výkladového slovníku češtiny by se sotva dostaly. Mají blíž spíše k vysvětlení, jehož by se vám dostalo od kumpána u piva (avšak i tento typ definice je v lexikografickém světě známý, poprvé s ním přišly anglické slovníky řady Collins Cobuild: www.collinsdictionary.com). Z některých definicí emoce přímo tryskají, a i proto bylo nutné amatérské lexikografy leckdy zkrotit, jak už ve svém úvodu přiznal Martin. U vybraných slov uvádíme za speciálním znakem ↓ jejich etymologii, tj. informaci o původu, pokud ji známe. Netýká se to pouze výrazů přejatých, připomenout někdejších pět až patnáct minut slávy se snažíme tímto způsobem i u všech těch více či méně obskurních zjevů, co zazářivše nakrátko zhasly jak bolid.

Některé výrazy doplňujeme o příkladovou větu vysázenou kurzívou, která by měla demonstrovat užití slova v patřičném kontextu. A konečně – protože nebýt uživatelů, nebylo by ani Češtiny 2.0 – považujeme za slušnost uvést původce hesla spolu s datem, kdy přibylo do databáze. Tam, kde jméno, nick či zdroj chybí, bylo heslo na web vloženo anonymním uživatelem. Z povahy věci a zdrojů jde o češtinu navýsost mluvenou, tedy v zásadě nespisovnou.

Na rozdíl od donekonečna nafukovatelného webu jsme museli šetřit místem, a tak jsme se přiklonili k tzv. hnízdování: k základnímu heslu připojujeme pomocí znaku ● další hesla, nejčastěji odvozená od stejného základu nebo významově či jinak související. Odkaz na heslo na jiném místě v hesláři je naznačen dvojicí šipek: ↑ / ↓ (hledej v hesláři odtud nahoru/dolů). Takto jsme se pokusili vypořádat s podstatnou nevýhodou papírového média, v němž se hesla vzájemně proodkazovávají daleko hůře než formou hypertextových odkazů na internetu. A protože jsme chtěli z našeho slovníku vytvořit cosi jako lexikální ↓ béháčko, tedy jakousi offline variantu ke skrz naskrz zasíťovanému webu, vzájemně jsme proodkazovali, co se dalo, včetně definic a příkladových vět. Jak vidíte, některé odkazy – prevíti! – se nám dostaly dokonce i do předmluvy.

Mimoto odkazujeme také vně tohoto slovníku: přímo na web www.cestina20.cz. Takto se nám kromě tisíců hesel v základním hesláři podařilo do knihy propašovat ještě další dvě stovky výrazů z Češtiny 2.0. Většina z nich si své místo v této neoficiální lexikální kronice naší doby určitě zaslouží.

Na závěr ještě osobní douška. Často slýchávám nářky a stesky nad úpadkem naší mateřštiny. Snad se nám s Martinem knižním výběrem toho nejlepšího a nejzajímavějšího z Češtiny 2.0 podaří přesvědčit alespoň část věčných lamentářů o opaku. Totiž o tom, že čeština nechřadne, ale vzkvétá, obohacuje se prvky jak domácími, tak přejatými, a převezme-li už něco z cizího zdroje (což prosím pěkně není potupa, leč privilegium!), dokáže to ústrojně začlenit do stávajícího lexikálně-gramatického systému. Budiž to dobrá zpráva. Svou mateřštinu dokážeme nejen hacknout, ale též úlevně či požitkářsky (vy)heknout anebo ji voháknout do hávu možná poněkud extravagantního, zato nepochybně originálního. A s tím se v dnešním jazykovém babylonu určitě neztratíme ani nerozpustíme. ■

áčko 1. anarchista. Áčka se zase porvali s náglama. (L_O_U_S, 18. 6. 2017) 2. člověk, kterého nebaví sex; asexuál. Jsem áčko, na sexu nevidím nic vzrušujícího. (leoš, 18. 6. 2010)

ádéčko antidepresivum. Okolo mě už všichni lidi po čtyřicítce frčí v ádéčkách. (antík, 24. 1. 2018)

adéla příliš bujně rostoucí popínavá rostlina, často neužitečná ↓ p. masožravé rostliny z filmu Adéla ještě nevečeřela. (henta, 23. 7. 2011)

adk. (= zkr. a další kokotiny) expresivní varianta trvalek typu ap. či atd. Přivezli jsme z obchodu nějaký žrádlo pro nás i pro psa, hadry adk. (bartolomew, 18. 9. 2010)

adman pracovník v reklamě ↓ angl. ad[vertisement] ‚inzerát‘ + man ‚člověk‘. (2. 6. 2011)

adráč adrenalin; též vzrušení, drama. Zajeď si s tchyní na dovolenou k moři, to je teprv adráč. (rasta, 21. 7. 2009)

advokakát mizerný právník či obhájce. Soud jsem prohrál, protože mě zastupoval nějakej advokakát z Horní Dolní. (intuic, 21. 4. 2017)

afronaut 1. africký migrant putující do Evropy, pro něj to neznámého vesmíru. 2. člověk s výrazným afroúčesem připomínajícím helmu. (obé intuic, 8. 12. 2017)

agrobaron velkopodnikatel v zemědělství. Agrobaroni drancují českou krajinu i veřejné rozpočty. (antík, 19. 1. 2018)

aha moment okamžik, kdy něco pochopíte nebo si něco uvědomíte. (Robo, 8. 11. 2014)

achtavý (o komentáři) začínající slovy „Ach ta (ten, ti ap.)…“. Nepiš žádný achtavý komentáře, je to o ničem. (Pavla, 8. 2. 2014)

ajeťák nešikovný kutil či řemeslník ↓ p. animovaného TV seriálu …A je to! s kutily-smolaři Patem a Matem. (bohodlak, 21. 3. 2018)

akorath [-rát] ani malý, ani velký úplatek ↓ p. politika Davida Ratha. Dal mi akorath. (metrofil, 2. 2. 2013)

akvanácek militantní samozvaný odborník na akvaristiku, který kritizuje běžné akvaristy a neustále jim zdůrazňuje, co dělají špatně. (mato, 23. 2. 2017) ● neplést s aquanácek! člověk, který si v občerstvovacím zařízení vyžádá vodu z kohoutku a odmítá ji zaplatit. (Twop, 13. 5. 2017)

alík stařecká demence, ne nutně vyvolaná Alzheimerovou chorobou. Už mám alíka. Zapomněl jsem mobil, klíče i notebook. (7. 12. 2017)

alkalička děvče, které toho vypije víc než váš nejvychlastanější kamarád a druhý den může pokračovat. (Toobe, 25. 11. 2017) ● srov. alkoholka slečna, která ráda a přes míru popíjí alkohol. (mato, 3. 1. 2016)

alkec alkohol. (Bolek, 5. 6. 2016)

alkoholizovat se vpravit do sebe tolik alkoholu, že má v těle navrch nad krví samotnou. (26. 3. 2009)

alkonaut člověk často pijící alkohol. (L_O_U_S, 30. 4. 2017)

alkopanic člověk, který dosud neokusil alkohol. (metrofil, 19. 6. 2016)

alkorytmus pravidelné pití alkoholu. Nejsem alkoholik, jen mám svůj alkorytmus. (intuic, 26. 4. 2017)

alkostop dočasná abstinence, obv. nedobrovolná. David se zřídil jak dobytek, tak má teď na měsíc alkostop. (Tankista, 14. 2. 2018)

alkulačka kalkulátor hladiny alkoholu v krvi, určující orientační dobu odbourávání vypitého alkoholu z organismu. (iDnes, 1. 1. 2013)

alpasavec alkoholik upřednostňující hlavně laciné lihoviny. Láďa zemřel hrozně mladej. Von to byl taky těžkej alpasavec. (filda, 25. 3. 2018)

alternativní fakta nepravdivá tvrzení, lži. Kdybych použil alternativní fakta při vyjednávání půjčky v bance, tak mi nedaj ani korunu. (traper, 24. 1. 2017)

alzaheimer stav, kdy zapomenete, co jste si objednali v e-shopu ↓ p. e-shopu Alza.cz. (J. Šilhavý, 19. 11. 2017)

alzavo počasí odporné jako reklama se zeleným mimozemšťanem, maskotem společnosti Alza.cz. (J. Švancara, 14. 11. 2017)

amaroun bezvýrazný, nanicovatý politik ↓ p. želatinové stravy bez chuti a zápachu z TV seriálu Návštěvníci. Ono je těžké chodit k volbám, když musíš volit mezi samými amarouny. (mato, 18. 10. 2016) ● ↓ želé

ambivalentík smajlík vyjadřující ambivalentní náladu. (Cyhla Riba, 8. 2. 2014) ● srov. ↓ mračík, ↓ smějík

ambuporod ambulantní porod, pobyt v nemocnici jen na samotný porod. (Lili, 19. 2. 2016)

ana anorexie. Věra má anu a nechce si to přiznat. (intuic, 6. 7. 2017)

análada chuť na anální sex. A: Miláčku, co kdybych ti ho šoupnul do zadečku? B: Promiň, nějak nemám análadu. (PaK, 17. 2. 2017)

análfabet muž, který nemá rád anální sex. (intuic, 19. 2. 2017)

analízátor podlézavý, vnucující se člověk, kariérista. Aha, Robert už je zase na kafíčku u šéfa v kanclu. Dávejte si na toho analízátora bacha! (degeš, 27. 3. 2013) ● srov. analog znalec zadků, který ví, do kterého vlézt a komu se vlichotit. (degeš, 29. 3. 2013)

análnit lézt někomu do zadku, vnucovat se někomu, vykonávat anální alpinismus. (Petsu, 6. 5. 2010)

člověk, který se někomu podbízí, nadmíru vnucuje pro kariéru, zkrátka „leze do zadku“

analogový (o člověku) staromódní, starosvětský. Na mě s těmahle digitálníma blbostma nechoďte, já jsem analogovej. (Lili, 1. 5. 2010)

ančeština poangličtěná čeština, český projev zaplevelený přemírou anglicismů. Typickým výrazem z ančeštiny je slovo plejer. (metrofil, 31. 10. 2012) ● ↓ ingština

androidí vybavený operačním systémem Android. (8. 1. 2016)

anglická čárka parazitní interpunkční znaménko užívané vlivem anglické syntaxe, ale nehodící se do českého textu, např. ve větě Kvůli zhoršenému počasí, dnes vleky nejezdí. (L_O_U_S, 14. 1. 2018)

anone člověk, který v rozhovoru odpovídá na otázky jen „ano“ n. „ne“. On byl klasickej anone. Nešlo z něj vypáčit kloudnou odpověď. (mato, 10. 1. 2015) ● neplést s anonie! nezměrné nadšení – doslova onanie! – nad vším, co členové hnutí ANO, speciálně Andrej Babiš, řeknou n. udělají. Sem si přečet diskuzi na Novinkách. To byla zase samá anonie. (Nesta, 14. 3. 2018)

antibliotika léky na žaludeční nevolnost. (kmichaal, 25. 1. 2018)

antibyrokratika opatření omezující přehnanou byrokracii. Každá nová strana má v programu samý antibyrokratika. (Daky99, 23. 10. 2017)

antidudista milovník drobných ňader; opak ↓ dudisty. (24. 11. 2015)

antina antikoncepce. (Aleš M., 28. 8. 2017)

antitabakista zarytý odpůrce kouření. (amur, 11. 2. 2017)

apka (i appka) aplikace (počítačová případně mobilní ap.). (mato, 28. 5. 2015)

arabistán jakákoliv zaměnitelná arabská země, příp. též ta, jejíž název si řečník v danou chvíli nedovede vybavit. Nejdůležitější je ve všech arabistánech televize Al-Džazíra. (22. 2. 2012)

arciprcíř velice nadržený jedinec, nejč. v pubertálním věku. (2. 5. 2016)

–arián: ↓ flešarián, ↓ kvalitarián, ↓ selektarián, ↓ trendatarián ● na webu Č 2.0 dále: pastafarián

asapák člověk, který chce všechno hned ↓ angl. ASAP (as soon as possible) ‚jakmile to bude možné ‘. Asapákovi nevysvětlíš, že nejsi expresní automat na plnění jeho požadavků. (Jobs.cz, 21. 9. 2017)

asesoár muž, s nímž dívka plánuje večerní rande ↓ fr. à ce soir ‚na dnešní večer‘. Jak se vlastně jmenuje ten tvůj asesoár? (Jana, 27. 1. 2018)

asimetrický (o člověku) tlustý, vážící bratru metrák. (Pavůk, 19. 2. 2011)

aspik 1. sádelnatý, obézní člověk. S tím aspikem neběhám, jenom mě brzdí. 2. tělesná kila navíc v nepevné formě. Musím si dát bacha s tím přežíráním, hrozí mi aspik. (mart, 20. 5. 2011)

audiospratek mládežník pouštějící si na veřejnosti nahlas hudbu. A: Co to tu hraje za sračku? B: To zas ňácí audiospratci pouštěj českej rap. (Tankista, 20. 4. 2018)

audista řidič osobního automobilu, který nebere ohledy na ostatní účastníky provozu ani na jeho pravidla. Toho problikávání a troubení si nevšímej, to je zas nějakej audista. (kaca.nekaca, 22. 2. 2018)

autmo automobilem, vozem (i vozmo). Přijeli jsme autmo, bylo to rychlejší než pěšmo. (Mekteviš, 21. 12. 2016) ● srov. (↓ bajkmo), ↓ vlakmo

autobatika postupující koroze automobilu. (11. 12. 2015)

autobuška stevardka v autobusech, pozemní obdoba letušky. (Luciano, 10. 10. 2012) ● srov. ↓ vlakuška

autodělba sdílení jednoho auta více řidiči ↓ dosl. z angl. car sharing ‚sdílení auta‘. (mato, 16. 1. 2015) ● ↓ souvoz

automobilová vagína úzká mezera mezi předními sedadly a středovým panelem, do níž když něco spadne, je možné to prohlásit za nenávratně ztracené. (darebakkk, 17. 12. 2017)

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

ÚVOD AUTORA – Martin Kavka

SLOVO LEXIKOGRAFA – Michal Škrabal

Písmeno A