Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Účetnictví a daně

prof. Ing. Václav Vybíhal, CSc., a kolektiv

MZDOVÉ ÚČETNICTVÍ 2014

praktický průvodce

Jednotlivé kapitoly:

prof. Ing. Václav Vybíhal, CSc.

– kapitoly 1, 2, 3, 6 (6.3 až 6.5), 8, 9, 10, 11, 12, 13

JUDr. Jan Přib

– kapitoly 5, 6 (s výjimkou 6.3 až 6.5), 7

Ing. Tom Bernreiter

– kapitola 4

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7, jako svou 5410. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí

Sazba Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 464

Sedmnácté vydání, Praha 1998, 2000, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014

Vytiskla tiskárna Tisk Centrum, s. r. o., Moravany

© GRADA Publishing, a.s., 2014

ISBN 978-80-247-5120-7

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve tvaru EPUB vytvořil Milan Vokál

ISBN 978-80-247-8959-0 (PDF)

ISBN 978-80-247-8960-6 (EPUB)

GRADA Publishing: tel.: 234 264 401, fax: 234 264 400, www.grada.cz

Předmluva

Poptávka po knize Mzdové účetnictví – praktický průvodce na knižním trhu v České republice je jedním z důvodů, proč pravidelně nabízíme odborné veřejnosti aktualizované a doplněné vydání této publikace, která je určena především mzdovým účetním. Praktickým průvodcem se však zcela jistě stane širšímu okruhu čtenářů, zejména ekonomům, podnikatelům, manažerům, advokátům, odborným pracovníkům státní správy a místních samospráv a v neposlední řadě i posluchačům prezenčního, kombinovaného a distančního studia na fakultách ekonomického zaměření a ostatním zájemcům o problematiku, se kterou se každodenně setkávají mzdové (mzdoví) účetní a další pracovníci ekonomických úseků širokého spektra organizací.

Značný rozsah naznačené problematiky, stupeň náročnosti její sémantické aplikace v praxi, hustota novel a rozmanité spektrum předpisů vedly autory k rozhodnutí usnadnit širokému okruhu potenciálních zájemců cestou knižního zpracování potřebnou orientaci ve složitě konstruovaných předpisech. V neposlední řadě autoři uvítají, stane-li se kniha nepostradatelným pomocníkem pro účetní praktikanty, začínající účetní a ekonomy při zvládání náročných situací při přechodu z prostředí teoretické a praktické přípravy na odborných školách do prostředí, vyžadujícího samostatnou a odpovědnou práci na určitých pozicích v podnikatelských subjektech a jiných organizacích.

Kniha obsahuje poměrně široký okruh informací, které jsou orientovány na otázky spojené s pracovním právem a zaměstnaností, se mzdovou problematikou včetně zdravotního, důchodového a nemocenského pojištění i zdanění příjmů ze závislé činnosti, se široce frekventovanými otázkami náhrad cestovních výdajů, státní sociální podpory a pomoci v hmotné nouzi i účtování o mzdách.

Všechny kapitoly byly aktualizovány k 1. 1. 2014, přičemž výrazněji byly přepracovány kapitoly 2 (pracovní právo a zaměstnanost), 3 (mzdové problematika – zejména příklady), 6 (důchodové pojištění) a 11 (státní sociální podpora). Ze státní sociální podpory byly již v předcházejícím vydání vyčleněny dávky pěstounské péče, které jsou od 1. 1. 2013 součástí textu zákona č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí. Dílčí úpravy oproti šestnáctému vydání byly provedeny v pasážích o veřejném zdravotním pojištění, o nemocenském pojištění, o dani z příjmů ze závislé činnosti a z funkčních požitků a o náhradách cestovních výdajů. Do textu knihy byly rovněž promítnuty dopady jednotlivých ustanovení nového občanského zákoníku. Aktualizovány byly přílohy této publikace.

Autoři byli vedeni upřímnou snahou poradit čtenářům, jak se v praxi co nejlépe vypořádat se širokým okruhem otázek, souvisejících přímo i zprostředkovaně se mzdovým účetnictvím. Předkládají text, který pouze neparafrázuje jednotlivá ustanovení daných předpisů, ale jsou zde zakotveny příklady z praxe a ztělesněny poznatky získané autory při jejich několikaleté lektorské činnosti v kursech, pořádaných agenturami v Čechách a na jižní Moravě. Možná čtenáři najdou v textu i kvalifikované odpovědi na otázky, které v těchto kursech byly nastoleny nebo které se teprve chystají lektorům položit.

Přáli bychom si, aby publikace přispěla i k větší akceleraci zájmu o náročnou problematiku mzdového účetnictví v řadách nastupující mladé generace účetních.

Brno, leden 2014

Za autory Václav Vybíhal

Seznam použitých zkratek

ADZ

antidiskriminační zákon

CHF

švýcarský frank

ČNB

Česká národní banka

ČNR

Česká národní rada

ČR

Česká republika

ČSSZ

Česká správa sociálního zabezpečení

ČSÚ

Český statistický úřad

DVZ

denní vyměřovací základ

ELDP

evidenční list důchodového pojištění

ES

Evropské společenství

EU

Evropská unie

EUR

euro

GBP

anglická libra

IČ

identifikační číslo

IOLDP

informativní osobní list důchodového pojištění

Kč

česká koruna

MěSSZ

Městská správa sociálního zabezpečení

MF

Ministerstvo financí

MHD

Městská hromadná doprava

MPSV

Ministerstvo práce a sociálních věcí

NKÚ

Nejvyšší kontrolní úřad

ObčZ

občanský zákoník

ObchZ

obchodní zákoník

OÚORP

obecní úřad obce s rozšířenou působností

OBZP

osoba bez zdanitelných příjmů

ODÚDP

osoba dobrovolně účastná důchodového pojištění

OECD

Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj

OSSZ

Okresní správa sociálního zabezpečení

OSVČ

osoba samostatně výdělečně činná

PPM

peněžitá pomoc v mateřství

PSSZ

Pražská správa sociálního zabezpečení

RDVZ

redukovaný denní vyměřovací základ

SRN

Spolková republika Německo

ÚP

úřad práce

VPTM

vyrovnávací příspěvek v těhotenství a mateřství

VZZ

vyměřovací základ zaměstnance

ZCN

zákon o cestovních náhradách

ZDP

zákon o důchodovém pojištění

ZDPř

zákon o daních z příjmů

ZNP

zákon o nemocenském pojištění

ZP

zákoník práce

ZPSZ

zákon o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti

ZSSP

zákon o státní sociální podpoře

1.Role mzdových účetních ve firmě

S rozvojem podnikatelských aktivit v rámci širokého spektra organizačně-právních forem podnikání, s rozšiřováním výrobních kapacit a nabídky služeb vzniká v praktické činnosti podnikatelských subjektů, ale i subjektů veřejného sektoru potřeba zaměstnávat pracovníky a ze zcela pochopitelných důvodů jim za práci vykonanou pro zaměstnavatele vyplácet mzdu.

Zpravidla teprve v okamžiku, kdy fyzická nebo právnická osoba začne někoho zaměstnávat, dospěje k poznání, že před ní vyvstává nelehký úkol dostát široké bázi různých předpisů, které se váží k zaměstnanosti, k pracovnímu právu, k problematice zdanění příjmů ze závislé činnosti (včetně otázek souvisejících se zdravotním a sociálním pojištěním), k okruhu otázek orientovaných na zákonné nároky náhrad cestovních výdajů spojených s pracovní cestou, k účtování o mzdách a k problematice vystavování různých potvrzení pro nároky zaměstnance na státní sociální podporu.

Je zřejmé, že při vyšším nebo narůstajícím počtu zaměstnanců se vrcholové vedení každého podnikatelského subjektu musí se vší vážností zabývat rolí, tj. úlohou mzdových účetních ve firmě. Uvědomuje si totiž, že musí v této osobě nebo osobách najít spolehlivý opěrný bod, schopný metodicky, věcně i prakticky zvládnout široký okruh předpisů, souvisejících se zaměstnáváním pracovníků.

Podnikatelský subjekt se totiž v roli zaměstnavatele dostává do pozice plátce daně, od něhož se vyžaduje perfektní znalost všech předpisů z již naznačeného okruhu předmětné problematiky. Každý jednotlivý nedostatek se může podnikatelskému subjektu vrátit v podobě sankce, která má mnohdy velmi nepříjemný dopad na celkové hospodaření firmy a v neposlední řadě i na její „image“.

V obdobných intencích je třeba chápat tuto problematiku rovněž u organizačních složek státu a příspěvkových organizací či subjektů, které nebyly založeny za účelem podnikání.

Naznačené důvody povedou zcela jistě management firmy či vedení organizace k pečlivému výběru mzdové účetní, resp. mzdového účetního. Lze bezesporu tvrdit, že tato funkce patří mezi takové, které kladou poměrně vysoké nároky nejen na pracovní vypětí, ale i na úroveň samovzdělávání a přirozeného požadavku na sledování poměrně častých změn v právních předpisech včetně detailního rozlišování účinnosti těchto změn a jejich promítnutí do mzdové evidence a jiných materiálů, s nimiž mzdové (mzdoví) účetní, ale i management firmy pracují.

Mzdové (mzdoví) účetní zodpovídají často nejen za správné a včasné administrativní zabezpečení vztahu mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem, ale i vztahu mezi zaměstnavatelem a orgány a institucemi správy zdrojů veřejných rozpočtů a musejí kvalitou a včasností své práce dobře vycházet se zaměstnanci podniku, kteří poměrně často přicházejí ke mzdovým účetním se svými požadavky.

Role mzdových účetních ve firmě by měla v podstatě korespondovat s jejich pracovní náplní, i když se dá bez nadsázky uvést, že jejich úloha je z hlediska personálně-psychologického kdesi za hranicemi pouhé pracovní náplně, zejména pokud jde o rovinu mezilidských vztahů. V této souvislosti bylo již užito přeneseného pojmu „opěrný bod“, a snad i v této úrovni chápání lze vymezit úlohu mzdových účetních ve firmě.

Rozsah činnosti mzdových účetních lze charakterizovat takto:

(1)Provádějí:

❑náročné práce v oblasti ucelené mzdové agendy;

❑srážku a odvod měsíční zálohy na daň z příjmů ze závislé činnosti místně příslušnému správci daně a odvod vybíraný formou srážky daně (finančnímu úřadu);

❑srážky zdravotního a sociálního pojištění a jejich odvod příslušným zdravotním pojišťovnám a okresní (městské, Pražské) správě sociálního zabezpečení;

❑zápis všech předepsaných údajů do mzdových listů;

❑zúčtování daňových záloh na podkladě žádosti ze strany zaměstnance;

❑výpočet odměn na základě dohod o provedení práce a o pracovní činnosti;

❑výpočty denních vyměřovacích základů pro dávky nemocenského pojištění a jejich předání příslušné OSSZ.

(2)Vyhotovují:

❑mzdové listy pracovníků;

❑evidenční listy důchodového zabezpečení zaměstnanců;

❑hlášení o pracovních a nepracovních úrazech bezpečnostnímu technikovi;

❑čtvrtletní a roční hlášení o pracovní neschopnosti pro nemoc a úraz, které zasílají Českému statistickému úřadu;

❑potvrzení pro soudy, spořitelny a banky, pojišťovny, různé úřady, posudkové komise a jiné subjekty;

❑potvrzení pro zaměstnance, obsahující roční a čtvrtletní příjmy a další údaje, potřebné k žádosti pro přiznání dávek státní sociální podpory;

❑potvrzení o zdanitelných příjmech;

❑záznam s výpočtem ušlého výdělku na příslušném tiskopisu pro pojišťovnu;

❑mzdové a evidenční listy za účelem záznamní povinnosti, vztahující se k dohodám o pracovní činnosti, a to na základě předaných podkladů.

(3)Zakládají:

❑výplatní lístky všech pracovníků do jejich mzdových listů;

❑prohlášení k dani zaměstnanců včetně všech potvrzení, která jsou stanovena pro přiznání nezdanitelných částek, slev na dani a daňového zvýhodnění na dítě.

(4)Sledují:

❑veškeré změny, vyplývající z úprav právních předpisů a dotýkající se zaměstnávání pracovníků;

❑věcnou a formální správnost předložených dokladů.

(5)Zúčastňují se:

❑kursů, školení, seminářů a konzultací zaměřených na oblast daní z příjmů fyzických osob, sociálního a zdravotního pojištění, mzdové problematiky, zaměstnanosti aj.

(6)Zpracovávají na počítači:

❑veškerou mzdovou agendu včetně podkladů pro dávky nemocenského pojištění;

❑měsíční změny ve srážkách;

❑zadání odstupného, mezd a jejich složek, platů, dovolené, studijního volna, informací o mateřské dovolené a další mateřské dovolené, refundace mzdy, neplaceného volna a překážek v práci placených ze zákona.

(7)Odvádějí:

❑měsíčně na účet okresní (městské, Pražské) správy sociálního zabezpečení sociální pojistné;

❑měsíčně zdravotní pojištění na účty jednotlivých zdravotních pojišťoven;

❑z příjmů, které jsou předmětem daně a nejsou od daně osvobozeny, měsíční daňovou zálohu nebo daň, vybíranou formou srážky na příslušný účet, vedený pro finanční úřad.

(8)Vyřizují:

❑korespondenci.

(9)Zajišťují:

❑zpracování výplat mimořádných odměn, odměn při pracovním a životním výročí, odměn za řešení výzkumných či jiných úkolů, autorských honorářů aj.

(10)Předkládají:

❑každoročně zaměstnancům k podpisu nejpozději do 15. února prohlášení k dani včetně požadavku na vyznačení a doplnění změn;

❑každoročně zaměstnancům k ověření, podpisu a předání evidenční listy důchodového pojištění, do kterých v termínu do 30. dubna zapisují předepsané údaje.

(11)Odesílají:

❑evidenční listy zaměstnance na okresní (městskou, Pražskou) správu sociálního zabezpečení a předávají ELDP rovněž zaměstnancům.

(12)Kontrolují:

❑převodní příkazy odvodu zdravotního a sociálního pojištění, půjček, spoření, ostatních pojištění, srážek pro odborové organizace, penzijního připojištění, životního pojištění, darů;

❑dobírky zasílané poštou.

(13)Zodpovídají:

❑za přesné zavádění srážek z platů zaměstnanců do počítače;

❑za včasné provedení všech úkonů mzdové účetní (mzdového účetního);

❑za přípravu dokladů pro založení a archivaci.

Uváděný výčet úkolů, které ve firmě běžně plní mzdové (mzdoví) účetní, nemusí být stoprocentně vyčerpávající a úplný. Měla by z něho však přirozeně vyplynout šíře odborného záběru a úloha mzdových účetních jak v podnikatelských subjektech, tak v organizacích, které mají jiné cíle a poslání, než je podnikání.

Mzdové (mzdoví) účetní potřebují pro zabezpečení naznačeného širokého spektra úkolů a povinností mít k dispozici určitý rozsah informací o zaměstnancích, vhodně uspořádaných a strukturovaných tak, aby mohli přesně a včas zpracovat mzdy a provést celou řadu dalších potřebných operací. Ve své evidenci musí zaměstnavatel povinně vést následující okruh údajů:

❑příjmení (včetně všech příjmení dřívějších), jméno, datum a místo narození, místo trvalého pobytu, rodinný stav;

❑rodné číslo;

❑den vzniku a skončení pracovního nebo členského či jiného pracovněprávního vztahu k zaměstnavateli;

❑dobu pracovní neschopnosti pro nemoc nebo pro úraz;

❑dobu karantény;

❑dobu mateřské dovolené, dobu další mateřské dovolené a dobu pobírání PPM nebo VPTM;

❑dobu pobírání ošetřovného;

❑dobu neplaceného pracovního volna, poskytnutého zaměstnavatelem pro účely studia při zaměstnání nebo kombinované formy studia nebo pro účely odborného školení;

❑dobu pracovního volna bez náhrady mzdy, poskytnutého z jiných důvodů;

❑kalendářní dobu, po kterou občan pobíral dávky nemocenského pojištění nahrazující příjem z výdělečné činnosti;

❑záznamy o pobírání starobního důchodu, invalidního důchodu 1., 2. nebo 3. stupně s vyznačením, kdo jej vyplácí, číslo rozhodnutí o přiznání důchodu, jde-li o poživatele důchodu vypláceného orgány ministerstev obrany, vnitra a spravedlnosti;

❑údaje o zálohách vyplacených za ztrátu na výdělku po skončení pracovní neschopnosti, náležejících za pracovní úraz;

❑údaje o zvláštních příspěvcích vyplácených horníkům;

❑údaje o dětech zaměstnance, jimž je poskytováno daňové zvýhodnění na dítě formou slevy na dani či daňového bonusu.

Výše uvedenou rozsáhlou evidenci zaměstnavatele pochopitelně vedou mzdoví účetní, kteří z ní vycházejí nejen při zpracovávání mezd, ale i v případech, kdy zaměstnanci přicházejí se žádostí o vydání různých potvrzení.

K významné roli účetních ve firmě patří také sledování a zabezpečování určitých úkonů při vzniku pracovního poměru (1), při nástupu každého nového zaměstnance (2), při výstupu zaměstnance (3), v závěru každého kalendářního měsíce (4) a v závěru každého roku (5). Jaké úkony a v jakých termínech jsou účetní povinni zabezpečit ve výše uvedených etapách, je uvedeno v následující tab. 1.1.

Tab. 1.1 Přehled úkonů prováděných mzdovými účetními, s termíny a místem určení

(1) Povinnosti zaměstnavatele

Instituce

Úkon

Termín

Finanční úřad

Registrační povinnost plátce daně

Do 15 dnů od vzniku povinnosti srážet daň nebo zálohy na daň

Správa sociálního zabezpečení

Registrační povinnost

Do 8 kalendářních dnů

Zdravotní pojišťovna

Registrační povinnost

Do 8 kalendářních dnů

Správa sociálního zabezpečení

Registrace každé mzdové účtárny nebo její zrušení

Do 8 kalendářních dnů

Správa sociálního zabezpečení

Ohlášení, že firma přestala být zaměstnavatelem

Do 8 kalendářních dnů

(2) Nástup nového zaměstnance

Úkon

Termín

Místo určení

Shromáždit osobní údaje a uzavřít pracovní smlouvu s platovým výměrem

Nejpozději v den nástupu do práce

Zůstává založeno u zaměstnavatele

Vyplnění evidenčního listu důchodového pojištění

Před odesláním orgánům sociálního zabezpečení

Předává se zaměstnanci a odesílá se OSSZ

Přihláška k sociálnímu pojištění

Do 8 dnů

Místně příslušná správa sociálního zabezpečení

Přihláška k platbě pojistného na zdravotní pojištění

Do 8 dnů

Příslušná zdravotní pojišťovna zaměstnance

Předat zaměstnanci (poplatníkovi) k podpisu prohlášení k dani

Do 30 dnů po vstupu do zaměstnání a každoročně do 15. února na běžné zdaňovací období

Zůstává založeno u zaměstnavatele

Shromáždit údaje, které má obsahovat mzdový list

Při nástupu

Zůstává založeno u zaměstnavatele

Zjistit, u které zdravotní pojišťovny je zaměstnanec pojištěn

Při nástupu

Zůstává založeno u zaměstnavatele

Oznamovat skutečnosti rozhodné pro platbu zdravotního pojištění státem

Do 8 dnů od vzniku této skutečnosti

Příslušná zdravotní pojišťovna

Zaměstnanec se zaváže oznamovat změnu zdravotní pojišťovny

Při nástupu

V pracovní smlouvě

(3) V průběhu trvání pracovního poměru

Úkon

Termín

Místo určení

Přijímat žádosti zaměstnanců o dávky nemocenského pojištění a předávat je spolu s dalšími údaji (denní vyměřovací základ, vyloučené dny)

Průběžně

Místně příslušná OSSZ

Poskytovat součinnost příslušné OSSZ

Průběžně

Pověření zaměstnanci OSSZ

Vést evidenci o zaměstnancích účastných nemocenského pojištění a uschovávat údaje po dobu 10 roků následujících po roce, kterého se týkají

Průběžně

Zaměstnavatel

Ve styku s OSSZ používat přidělený variabilní symbol

Průběžně

OSSZ

Ohlásit každou změnu

Do 8 kalendářních dnů

OSSZ

Dostavit se k provedení kontroly (zaměstnavatel s méně než 26 zaměstnanci)

Na výzvu OSSZ

OSSZ nebo jiné určené místo

Sdělit příslušné OSSZ a ošetřujícímu lékaři informace o zařízení závodní preventivní péče a pracovním zařazení, náplni práce a pracovních podmínkách dočasně práce neschopného zaměstnance (ve spolupráci s personálním oddělením)

Průběžně

OSSZ, ošetřující lékař

(4) Výstup zaměstnance

Úkon

Termín

Místo určení

Žádost o rozvázání pracovního poměru

Dohodou podle zákoníku práce

Zaměstnavatel, zaměstnanec do vlastních rukou

Odhláška ze sociálního pojištění

Do 8 dnů

Příslušná správa sociálního zabezpečení

Odhláška ze zdravotního pojištění

Do 8 dnů

Příslušná zdravotní pojišťovna zaměstnance

Vyplněný evidenční list

Do 8 dnů po vyúčtování výdělku

Příslušná správa sociálního zabezpečení, zaměstnanec po skončení kalendářního roku (nejpozději do 30. dubna)

Potvrzení o zdanitelných příjmech ze závislé činnosti a z funkčních požitků a o sražených zálohách na daň

Do 10 dnů od podání žádosti poplatníka

Zaměstnanec do vlastních rukou, zaměstnavatel uschová kopii dokladu

Potvrzený zápočtový list

Při výstupu z pracovního poměru

Zaměstnanec

Pracovní posudek na žádost zaměstnance

Do 15 dnů ode dne předání žádosti

Zaměstnanec

(5) Závěr měsíce

Úkon

Termín

Místo určení

Stanovit výplaty, připravit souhrnný mzdový list, připravit výplatní pásky pro zaměstnance a zpracovat mzdovou uzávěrku pro účetnictví a archivaci

Ve stanovený den výplaty nebo do 8 dnů po skončení příslušného měsíce, pokud není stanoven výplatní termín

Zůstává založeno u zaměstnavatele (v případě výplatní pásky je tato předána s výplatou zaměstnanci)

Odvod sociálního pojištění (6,5 % + 25 %), případně více % při zapojení zaměstnance do penzijní reformy

Dtto

Na účet příslušné správy sociálního zabezpečení

Odvod zdravotního pojištění (4,5 % + 9 %)

Dtto

Na účet příslušné zdravotní pojišťovny zaměstnance

Výkon rozhodnutí srážkou ze mzdy

Ve stanovený den výplaty

Oprávněná osoba

Srazit zálohu na daň z mezd zaměstnanců

Při výplatě nebo připsání mzdy poplatníkovi

Záznamy zůstávají u zaměstnavatele, sraženou zálohu má zaměstnanec vyznačenu na výplatní pásce

Srazit daň vybíranou zvláštní sazbou

Při výplatě, poukázání nebo připsání mzdy ve prospěch poplatníka

Záznamy u zaměstnavatele

Odvést měsíční zálohy na daň z příjmů ze závislé činnosti a z funkčních požitků

Do 20. dne kalendářního měsíce, v němž povinnost srazit zálohy vznikla. Z příjmů vyplácených poplatníkovi prostřednictvím osoby se sídlem nebo s bydlištěm v zahraničí odvede plátce úhrn částek, které měly být jako zálohy na daň sraženy, nejpozději do 20. dne po uplynutí kalendářního měsíce, v němž o závazku účtuje v souladu s platnými účetními předpisy. Správce daně může stanovit lhůtu pro odvod zálohy jinak, lhůta však nesmí přesáhnout poslední den kalendářního měsíce, v němž povinnost srazit zálohy vznikla.

Místně příslušný finanční úřad

Odvod daně vybírané srážkou

Do konce měsíce následujícího po dni, kdy plátce byl povinen srážku provést

Místně příslušný finanční úřad

Provedení rekapitulace o sražených zálohách a daní srážených podle zvláštní sazby daně

Za každý kalendářní měsíc i za celé zdaňovací období

Zůstává založeno u zaměstnavatele

Vrátit poplatníkovi přeplatek na dani nebo záloze na daň

Nejpozději při účtování mzdy za březen, je-li částka vyšší než 50 Kč. O vrácený přeplatek sníží plátce daně nejbližší odvody záloh správci daně, nejdéle do konce zdaňovacího období, pokud nepožádá o vrácení přeplatku místně příslušného správce daně. Případný nedoplatek z ročního zúčtování záloh se poplatníkovi nesráží.

Místně příslušný finanční úřad (snížení odvodu daňových záloh v nejbližším termínu)

Vybrat u poplatníka nedoplatek na dani nebo záloze na daň

– nebyla sražena záloha ve stanovené výši, následující měsíc, nejpozději do 31. 3. po uplynutí roku

– daň nebyla sražena ve stanovené výši z viny poplatníka dodatečně spolu s příslušenstvím daně do 3 let od konce zdaňovacího období, v němž k nesprávné srážce došlo

V případech, kdy nebyla sražena:

– daň ve stanovené výši, pokud neuplynulo od doby, kdy daň byla nesprávně sražena, 12 měsíců

– záloha ve stanovené výši, pak je to následující měsíc, nejpozději do 31. 3. po uplynutí roku

– daň ve stanovené výši z viny poplatníka dodatečně spolu s příslušenstvím daně do 3 let od konce zdaňovacího období, v němž k nesprávné srážce došlo

Místně příslušný finanční úřad (nedoplatek se odvede v nejbližším termínu pro odvod záloh)

Odeslat doklady o výši nedoplatku na dani, který nelze srazit, protože plátce již nevyplácí mzdu poplatníkovi, nebo podle obecně závazných předpisů nelze srážku provést, pokud výše nedoplatků přesáhne 100 Kč

Do 30 dnů ode dne zjištění skutečnosti

Finanční úřad příslušný podle místa trvalého bydliště poplatníka

U daně vybírané srážkou z příjmů ze závislé činnosti a z funkčních požitků:

– vrátit poplatníkovi přeplatek na dani

– vybrat nedoplatek na dani

Za podmínky, že:

– neuplynuly 3 roky od konce zdaňovacího období, v němž přeplatek vznikl

– neuplynulo od doby, kdy daň byla nesprávně sražena, 12 měsíců

Místně příslušný finanční úřad, kterému se:

– sníží odvod daně v nejbližším termínu (v případě přeplatku) nebo

– odvede ve lhůtě splatnosti (v případě nedoplatku)

Sdělit písemně poplatníkovi požadované údaje o srážce daně nebo záloh na daň a případnou chybu opravit

Ve lhůtě 30 dnů ode dne, kdy zaměstnavatel obdrží žádost o vysvětlení

Zaměstnanec do vlastních rukou

Vést mzdový list pro každého zaměstnance a uvést na něm skutečnosti rozhodné pro uznání daňových zvýhodnění, slev na dani a daňových bonusů, které poplatník prokázal

Pravidelně v průběhu zdaňovacího období

Zůstává založeno u zaměstnavatele

Při změně skutečností pro uznání daňových zvýhodnění, slev na dani a daňových bonusů u zaměstnance zaevidovat změnu na mzdovém listě

Pravidelně měsíčně

Zůstává založeno u zaměstnavatele

Výčetka platidel pro banku

Den před výběrem hotovosti

Příslušná banka

Splátky státních a jiných půjček

Den uvedený ve smlouvě o půjčce

Příslušný peněžní ústav

Výkaz spoření

Den uvedený ve smlouvě o spoření

Příslušný peněžní ústav

Sledování čerpání dovolených

Průběžně

Zůstává založeno u zaměstnavatele

(5) Závěr roku

Úkon

Termín

Provést rekapitulaci o sražených zálohách na daň a srážkovém dni

Po skončení zdaňovacího období

Shromáždit podklady pro provedení ročního zúčtování daňových záloh z příjmů ze závislé činnosti a z funkčních požitků a daňového zvýhodnění

Do 15. února po uplynutí zdaňovacího období

Vystavit doklad, resp. potvrzení, o údajích na mzdovém listě, které jsou rozhodné pro výpočet daně a záloh na daň

Na žádost poplatníka do 10 dnů od podání žádosti (kopie dokladu se uschovává)

Předložit vyúčtování daně z příjmů ze závislé činnosti a z funkčních požitků na tiskopise MF místně příslušnému finančnímu úřadu

Do 30 dnů ode dne splatnosti záloh na daň za poslední měsíc zdaňovacího období, při ukončení činnosti do 30 dnů ode dne, v němž byl plátce povinen odvést za rozhodné období poslední daňovou povinnost

Předložit vyúčtování daně vybírané srážkou na tiskopise MF

Do 30 dnů od lhůty, v níž byl plátce povinen odvést za rozhodné období poslední daňovou povinnost

Provést roční zúčtování záloh na daň z příjmů ze závislé činnosti a z funkčních požitků a daňového zvýhodnění plátcem na žádost poplatníka

Do 31. 3. po uplynutí zdaňovacího období

Vrátit přeplatek daně, který vyplyne z ročního zúčtování daňových záloh poplatníkům, je-li částka vyšší než 50 Kč

Nejpozději při vyúčtování mzdy za březen

Vyplnit evidenční list důchodového pojištění za předchozí rok a nechat jej podepsat od zaměstnance

Do 30. dubna

Vyhotovit 2 stejnopisy ELDP; jeden stejnopis s podpisem zaměstnance si ponechat ve své evidenci

Odeslat OSSZ do 8 dnů ode dne zápisu údajů do evidenčního listu a ponechat v evidenci po dobu 3 kalendářních roků po roce, kterého se týkají

Druhý stejnopis ELDP opatřený podpisem pověřeného zaměstnance nebo jiného oprávněného zástupce a svým razítkem vydat pojištěnci

Nejpozději v den, kdy předkládá ELDP orgánu sociálního zabezpečení

Table of Contents

Předmluva

Seznam použitých zkratek

1. Role mzdových účetních ve firmě

2. Pracovní právo a zaměstnanost

2.5 Skončení pracovního poměru

2.7 Pracovní doba

2.8 Povinnosti zaměstnavatele a zaměstnance

2.9 Překážky v práci

2.10 Zaměstnanost

3. Mzdová problematika

3.3 Formy mzdových plnění při zaměstnávání pracovníků

3.4 Platební mechanismus mzdy, platu a ostatních plnění

3.5 Průměrný výdělek a další obsluha mzdy a platu

4. Veřejné zdravotní pojištění

4.2 Osobní rozsah zdravotního pojištění (kdo má účast na zdravotním pojištění), volba zdravotní pojišťovny a průkazy pojištěnce

4.4 Povinnosti pojištěnců

4.5 Povinnosti zaměstnavatelů a státu

4.6 Pojistné

5. Pojistné na sociální zabezpečení

5.4 Vyměřovací základ

5.7 Pojistné na důchodové spoření

6. Důchodové pojištění

6.9 Sepisování žádostí o dávky důchodového pojištění

6.10 Dávky důchodového pojištění

7. Nemocenské pojištění

7.2 Osobní rozsah, podmínky, vznik, přerušení a zánik pojištění u zaměstnanců

7.7 Dávky nemocenského pojištění

8. Daň z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti a z funkčních požitků

8.8 Zdanění příjmů ze závislé činnosti

8.9 Nezdanitelná část základu daně

8.10 Slevy na dani

8.11 Ostatní slevy na dani

8.12 Daňové zvýhodnění na vyživované dítě v domácnosti, sleva na dani, daňový bonus (§ 35c a 35d zákona)

9. Náhrady cestovních výdajů

9.3 Pojmy frekventované při praktickém uplatňování cestovních náhrad

9.4 Poskytování cestovních náhrad v podnikatelské sféře

9.5 Výdaje na pracovní cesty podnikatelů

9.6 Poskytování cestovních náhrad ve veřejné sféře

10. Zúčtovací vztahy k zaměstnancům a institucím

11. Státní sociální podpora

11.3 Druhy dávek a podmínky jejich poskytování

12. Dávky státní pomoci v hmotné nouzi

12.3 Druhy dávek pomoci v hmotné nouzi

13. Státní sociální péče