Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Štěpánka Lubinová a kolektiv

Stínění oken

žaluzie, rolety, markýzy a slunolamy

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5297. publikaci

Odpovědná redaktorka Věra Slavíková

Jazyková korektura Ing. Martina Mojzesová

Sazba Ing. Martina Mojzesová

Počet stran 112

První vydání, Praha 2013

Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© Grada Publishing, a.s., 2013

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2013

Cover Photo © SERVIS CLIMAX a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-247-4579-4

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Jan Löffelmann.

ISBN 978-80-247-8742-8 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8743-5 (ve formátu EPUB)

Úvodem

Slunce je zdrojem energie, světla a tepla, ale současně nás jeho přemíra unavuje, oslabuje, případně nám někdy způsobuje až zdravotní problémy. Rádi bychom ho proto někdy nechali proudit do svých obydlí a kanceláří, a jindy mu v tom zase zabránili. Stínicí prvky nám v tom mohou být dobrými pomocníky a zabránit tomu, aby se naše obydlí přehřívala, aby nás slunce v místnosti oslňovalo, na druhou stranu nám umožní, abychom v zimě slunečních paprsků využili k nepřímému vyhřívání našeho obydlí nebo zabránili jeho ochlazování silným větrem a chladem.

Publikace Stínění oken je první knihou z oboru stínicí techniky, která podává ucelený přehled o stínění v celé jeho šíři. Není zatížena marketingovými informacemi konkrétního výrobce a v tomto směru je přísně nezávislá.

Kniha je v podstatě příručkou, která vám pomůže zorientovat se v možnostech zastínění oken, teras, balkonů nebo také zahrad a poradí vám, nad čím se máte zamyslet, než se rozhodnete pro koupi stínicího prvku, respektive ještě předtím, než si necháte připravit projekt. Ukáže vám možnosti využití jednotlivých druhů stínění, vhodnost jejich použití podle účelu, který potřebujete. Po přečtení této knihy budete dokonce vědět, které typy stínění vám umožní snížit náklady na vaše bydlení po stránce energetické náročnosti.

Je určena široké veřejnosti, zejména vám všem, kteří uvažujete o pořízení stínicí techniky, ať už do nového bytu či domu, nebo již do stávajícího obydlí či v rámci rekonstrukce.

Vzhledem k odborně-populárnímu charakteru (vychází v edici Profi & hobby) publikace neobsahuje podrobný popis technických vlastností a faktorů potřebných pro profesionály ve výrobě, nýbrž podává ucelený a přehledný souhrn informací nezbytných k tomu, aby si čtenář mohl zvolit správný typ stínění pro svou konkrétní potřebu. V úvodních kapitolách se seznámíte s obecnými vlastnostmi stínění, jeho možnostmi a základním rozdělením. V následujících kapitolách se dozvíte podrobnější informace o jednotlivých typech stínicích prvků a jejich specifickém využití. Závěrem vás seznámíme s aktuálním trendem – propojením stínicí techniky se systémy automatického řízení budovy a nabídneme praktické tipy pro výběr vhodného stínění.

Ve své profesi působím jako výkonná manažerka Sdružení výrobců stínicí techniky a jejích částí, jsem v tomto oboru tudíž zástupcem nezávislého subjektu. Na publikaci jsem navíc spolupracovala s odborným technickým týmem tohoto sdružení, který je tvořen odborníky z předních výrobních firem v oboru stínění v České republice. Tato skupina profesionálů z praxe je zárukou správnosti a aktuálnosti uváděných informací.

Praha, 2013 Štěpánka Lubinová

Poděkování

Dovolte mi, abych tímto poděkovala všem, kteří mi byli nápomocni při tvorbě této knihy, a to jak přímo – spoluprací na jednotlivých kapitolách či jejich korekturami, tak nepřímo – předáváním svých zkušeností v době, která přípravě knihy předcházela. Jedná se zejména o členy Sdružení výrobců stínicí techniky a jejích částí, kteří neúnavně zodpovídali mé dotazy, prováděli odborné korektury a poskytli také většinu obrazového materiálu. Děkuji také RNDr. Jiřímu Hejhálkovi za jeho ochotu přispět svými vědomostmi a doporučeními, kterých si nesmírně cením.

Tato kniha je prvním uceleným přehledem stínicích výrobků na českém trhu a věřím, že čtenářům poskytne smysluplný a užitečný podklad pro správnou volbu optimálního zastínění jejich obydlí nebo pracoviště.

1

Historie a vývoj stínicí techniky

1.1 Normy a právní předpisy

Ochrana soukromí a ochrana před sluncem nejsou témata, která by byla aktuální až dnes. Odjakživa lidé usilovali o to, aby si ochránili soukromí. Chtěli si kolem sebe vytvořit určitý prostor, který zůstane skrytý pohledům a přístupu veřejnosti. Proto – brzy poté, co se naučili stavět obydlí a domy – vynalezli také zařízení sloužící k tomu, aby bylo možné v případě potřeby uzavřít nezbytné otvory určené k osvětlení a větrání. Přestali tak spoléhat pouze na přirozené stínění, způsobené například vegetací, terénními nerovnostmi nebo okolními budovami.

- |   Obr. 1   Přirozené stínění

Na začátku vývoje stínění stály sklápěcí nebo posuvné okenice ze dřeva, které se zpočátku používaly pouze v noci. Sklápěcí okenice mohly být ale aretovány pouze ve zcela otevřeném nebo zcela zavřeném stavu. Posuvné už přece jen nabízely řešení s variabilním rozsahem otevření.

V Orientu prosazovali žárliví panovníci, kteří měli více manželek, vývoj pouze jednostranně průhledných okenic. Měly sice umožňovat lidem pohled do vnějšího světa, naproti tomu mělo být zabráněno, aby cizí viděli dovnitř domů. Toho dosáhli řemeslníci z Orientu tím, že do vnějšího dřevěného rámu vsadili šikmo nastavená prkénka.

- |   Obr. 2   První uměle vytvořené stínění pochází od žárlivých panovníků z Orientu.

Další vývoj tohoto systému byl patentován poprvé v 19. století ve Francii pod pojmem „jalousie“ (= francouzský výraz pro žárlivost). Díky žárlivosti tak tento stínicí prvek dostal svůj dnešní název. Tato žaluzie disponovala jako zvláštností regulovatelnými, později dokonce otočnými prkénky, tak zvanými lamelami. Nyní bylo konečně možné ochranu soukromí nastavit zcela podle potřeby. Tento systém se navíc jevil jako výtečně vhodný ke zmírnění příliš silného přímého slunečního záření.

Od chvíle, kdy v roce 1854 začala první německá továrna na výrobu žaluzií vyrábět dřevěné žaluzie, se princip fungování lamel pospojovaných šňůrkami a pásky (a tím plynule nastavitelných) nezměnil. Dřevěné žaluzie jsou nabízeny stále, nicméně moderní zpracování dřeva umožňuje vyrábět podstatně tenčí a flexibilnější lamely, a své uplatnění kromě toho nalezly i další materiály.

Po roce 1990 se obor stínicí techniky vyvíjel v návaznosti na rozvoji stavebního průmyslu, a to od výrobků pro interiérové stínění (například interiérové horizontální žaluzie, vertikální žaluzie, interiérové rolety) až k výrobkům pro exteriérové stínění, které začaly být hromadně využívány při prudkém nárůstu výstavby nových budov a rodinných domů po roce 1993 (například venkovní rolety a žaluzie, markýzy a slunolamy).

V této době došlo také k významnému uplatnění nových stavebních technologií a materiálů a narůstající výstavba rodinných a bytových domů a rekonstrukce starších panelových domů s sebou přinesly nové požadavky na zastínění moderních oken s dvojitým sklem (plastová, hliníková i dřevěná eurookna).

Tato situace vedla k velkému rozvoji a nárůstu výroby stínicí techniky včetně uplatnění nových výrobků (například interiérové horizontální žaluzie s ovládacím řetízkem – tzv. ISO provedení na nová okna s dvojskly) či materiálů (například stínicí textilie pro interiérové i exteriérové rolety polopropustné pro světlo – tzv. screeny ze sklotextilu či polyesteru). S rozvojem výpočetní techniky a elektroniky došlo k významnému uplatnění řídicích systémů pro stínicí výrobky (postupně od analogových k digitálním systémům řízení).

Současně se ukázalo, že výrobky na nové stavby je nutné zapracovat již do projektové dokumentace, neboť dodatečná aplikace je velmi problematická, a to jak z technických důvodů (dodatečná montáž ve výškách, kotvení a rozměry výrobků, možnost ovládání – otvory pro ovládací mechanismus či přívodní kabel k motoru), tak z důvodů estetických (vzhled fasády bývá oproti původnímu projektu pozměněn či narušen) a v neposlední řadě z důvodů finančních – každý dodatečný zásah znamená další náklady, obzvláště pokud nechceme, aby výsledek vypadal nevzhledně a rušivě. Z těchto důvodů opravdu velmi doporučuji, abyste svůj záměr týkající se pořízení stínicí techniky dobře promysleli a konzultovali jak s architektem, tak případně s dodavateli a výrobci stínicích výrobků a oken, a to ještě předtím, než přistoupíte k vypracování projektu.

2

Možnosti využití prvků stínění

Jaký užitek vám tedy může stínicí technika přinést? Základním známým účinkem stínění je to, že zamezuje pronikání slunečních paprsků do interiéru budovy a tím zabraňuje jeho přehřívání a oslňování obyvatel. Podle druhu použitého stínění může být zachyceno až 100 % slunečních paprsků (to například při použití tzv. zatemňujících materiálů).

- |   Obr. 3   Princip stínění

Použití stínění je však mnohem širší a poskytuje nám službu v otázkách:

- ▶   tepelné pohody – zamezí úniku tepla v zimě a přílišnému přehřívání interiéru v létě;

- ▶   světelné pohody – reguluje světlo v místnosti, zamezuje oslnění, zabraňuje odrazu slunečního záření od předmětů v místnosti a přitom umožňuje vizuální kontakt s prostředím okolo boudovy;

- ▶   zvukové pohody – snižuje hluk pronikající z vnějšku budovy;

- ▶   dobré kvality vzduchu – umožňuje udržení svěžího a zdravého ovzduší, aniž by musela být omezena funkčnost stínění (možnost větrání současně se stíněním).

Protože veřejnosti je znám především vliv stínění v letním období, bude jistě užitečné zdůraznit jeho vliv právě v období zimním. Jako ukázka účinnosti stínění v zimním období poslouží pohled na část rodinného domu okem termokamery – obr. 4, 5 (i když jde samozřejmě o zjednodušenou ukázku této problematiky, pro základní představu o tomto vlivu postačí).

- |   Obr. 4   Všechna okna domu na této fotografii jsou vybavena vnitřními vertikálními žaluziemi a venkovními roletami. Na levém horním okně je vertikální žaluzie zavřená (vpravo otevřená) a u pravého spodního okna je zavřená venkovní roleta (zatímco vlevo dole je otevřená).

- |   Obr. 5   Situace z obrázku 4 záběrem termokamery – tepelné úniky jsou zcela zřejmé.

V současné době, která přináší stále vyšší nároky na energetickou úspornost budov, se navíc ukazuje, že efektivní použití stínicí techniky v návaznosti na sofistikované systémy řízení je významným prvkem přispívajícím k úspoře provozních nákladů budov a k vytvoření optimálního pracovního a životního prostředí uvnitř. To je další důvod k promyšlenému přístupu k pořízení stínění do vašeho obydlí.

2.1 Stínění a energetická náročnost budovy

Poslední odstavec předchozí kapitoly si zaslouží důkladnější vysvětlení.

Řada vědeckých studií a měření (jednou z nich je například Delftská studie[1] – pozn. aut.) dokazuje, že správně vybraná a vhodně řízená stínicí technika má vliv na snížení nákladů na vytápění budovy v zimě a na její chlazení v létě. Je dokonce prokázáno, že je možno zcela eliminovat klimatizační zařízení, což radikálně zkrátí návratnost investice do stínění a například pro alergiky je v řadě případů toto opatření nejen optimálním, ale také jediným řešením.

Jedním ze závěrů Delftské studie je například to, že ve spotřebě energií na chlazení budovy (v letním období) a na její vytápění (v zimním období) je možná celková úspora až 29 %, a to díky sofistikovaným systémům řízení budovy.

Konkrétní vyjádření vlivu stínění na energetickou náročnost budovy je možné například prostřednictvím hodnoty tzv. redukčního součinitele Fc příslušné clony, definované dle DIN 4108. Hodnota tohoto součinitele se může pohybovat mezi 0 (teoreticky nejlepší ochrana proti slunečnímu záření) a 1 (žádná ochrana proti slunečnímu záření).

Výpočet součinitele Fc není exaktně popsán, neboť účinnost protisluneční ochrany závisí na mnoha faktorech. Nejvíce ovlivňujícími faktory jsou součinitel transmise záření samotné clony, úhel dopadajícího slunečního záření a účinnost odvětrávání prostoru mezi clonou a výplní otvorů. Obecně však platí hodnoty dle DIN 4108, viz tab. 1.

- |   Tab. 1   Hodnoty redukčního součinitele Fc dle DIN 4108

Typ protisluneční clony

Redukční součinitel  Fc [–]

Bez clony

1

Okno s vnitřní clonou

látky, popřípadě fólie

0,4–0,7

žaluzie

0,5

Okno s vnější clonou

žaluzie, otočné lamely (větrané)

0,25

žaluzie, rolety, okenice

0,3

markýzy

0,4–0,5

Nejlepší účinnost z protislunečních clon mají tedy clony vnější, které zabrání, aby sluneční záření pronikalo oknem do interiéru. Nedochází tak k zahřívání jednotlivých předmětů uvnitř, které by mohly následně zvyšovat teplotu v interiéru. Navíc v případě přirozeného odvětrávání prostoru mezi clonou a sklem okna dosahuje vnější stínění ještě větší účinnosti. Méně účinné je naproti tomu použití interiérového stínění (žaluzie, látkové rolety), které pohlcuje sluneční záření prošlé oknem a poté samo mírně zahřívá vnitřní prostor.

Celkový činitel prostupu sluneční energie s ochranou proti slunečnímu záření gtotal se pak vypočítá podle rovnice:

gtotal = g · Fc [–],

kde Fc je redukční součinitel, definovaný dle DIN 4108, a g je činitel prostupu sluneční energie (hodnota činitele g pro teoretický výpočet je většinou stanovena výrobcem okenních tabulí nebo oken).

Zatímco redukční součinitel Fc vyjadřuje vlastnost oken (respektive oken s určitým stínicím prvkem) v souvislosti se slunečním zářením a jeho prostupem do místnosti, situaci, kdy stínicí prvek naopak pomáhá zabraňovat úniku tepla z místnosti, vyjadřuje součinitel prostupu tepla – U.

Hodnota tzv. součinitele prostupu tepla U se udává ve W/(m^2·K) (výpočet je určen normou EN 10077-1) a platí, že čím menší U, tím méně energie uniká stavebním prvkem (například oknem). Stínění pak svými vlastnostmi přispívá ke snížení ztrát tepla přes zasklení.

Hodnoty U zasklení uvádějí výrobci zasklení.

Hodnoty U pro stínicí prvek (opět ve vazbě na okno) u nás nejsou v současné době obecně podchyceny v žádné normě. Měření této vlastnosti pro použití v normě v současné době iniciovalo Sdružení výrobců stínicí techniky a jejích částí a výsledky by měly být publikovány na podzim roku 2013. Někteří výrobci stínicí techniky uvádějí pro vybrané produkty ze svého sortimentu hodnotu U ve vazbě na vybrané okno.

Hodnota U samotného stínicího prvku má význam pouze v případě, že uživatel použije stínicí produkt při otevřeném okně (stínicí prvek pak tvoří jedinou přepážku mezi interiérem a exteriérem).

Všechny doposud uvedené faktory je vhodné promyslet, než přistoupíte k pořízení vhodného stínění. Je totiž nezbytné, abyste věděli, který z problémů je pro vás nejdůležitější, který potřebujete nejvíce řešit.

1 Prof. Dr. ir A.H.C. van Paassen, Technická univerzita Delft, Nizozemsko.

Table of Contents

Úvodem

Poděkování

1 Historie a vývoj stínicí techniky

1.1 Normy a právní předpisy

2 Možnosti využití prvků stínění

2.1 Stínění a energetická náročnost budovy

3 Základní členění stínicích prvků

4 Venkovní žaluzie

5 Venkovní rolety

6 Markýzy

7 Slunolamy

8 Látkové fasádní stínění

9 Vnitřní žaluzie

10 Vnitřní rolety a další interiérové stínění

11 Sítě proti hmyzu

12 Automatické řízení stínění