Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Andrea Pokorná

a kolektiv

MANAGEMENT NEŽÁDOUCÍCH UDÁLOSTÍ VE ZDRAVOTNICTVÍ

metodika prevence, identifikace a analýza

Autorský kolektiv:

doc. PhDr. Andrea Pokorná, Ph.D., katedra ošetřovatelství Lékařské fakulty

Masarykovy univerzity Brno, Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR

Mgr. Dana Dolanová, Ph.D., Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR

Ing. Veronika Štrombachová, Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR

PhDr. Petra Búřilová, MBA, Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR

Mgr. Jana Kučerová, Ph.D., Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR

RNDr. Jan Mužík, Ph.D., Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR

Recenze:

doc. PhDr. Lada Cetlová, Ph.D., Nemocnice Havlíčkův Brod, p.o.

PhDr. Lada Nováková, Ph.D., Nemocnice Havlíčkův Brod, p.o.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2019

Cover Photo © depositphotos.com, 2019

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 7101. publikaci

Odpovědná redaktorka: Mgr. Ivana Podmolíková

Sazba a zlom Karel Mikula

Počet stran 248 + 8 stran barevné přílohy

1. vydání, Praha 2019

Vytiskla Tiskárna V Ráji, s.r.o., Pardubice

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-271-2619-4 (ePub)

ISBN 978-80-271-2618-7 (pdf)

ISBN 978-80-271-0720-9 (print)

Poděkování

Autoři by rádi poděkovali všem kolegyním a kolegům působícím v klinické zdravotnické praxi, kteří byli odbornými recenzenty textů pro konkrétní metodické pokyny u jednotlivých typů nežádoucích událostí a kteří přispěli k jejich odborné kvalitě a zejména možnosti uplatnění v klinické praxi v České republice.

Barešová Hana; Blatnická Jindra, Mgr.;

Dvořáčková Ivana, Mgr., Ph.D.; Havlíček David, Mgr.;

Henych Martin; Hovorková Jitka, Mgr.;

Jarošová Darja, prof., PhDr., Ph.D.;

Kapias Patrik, Ing., MBA; Kašpárková Iva, Mgr.;

Kelbich Tomáš, BBA; Krausová Kateřina, Mgr.;

Krupová Lenka, Mgr.; Mahútová Martina, Mgr., DiS.;

Macháčková Vladimíra, Mgr.; Machálková Dana, Mgr.;

Malá Tereza, Mgr.; Mezerová Zuzana, Bc.;

Müllerová Nina, Mgr.; Musiolová Halina, Mgr.;

Pelíšek Michal, MUDr.; Petráček Jiří, Ing.;

Putírková Miluška, Mgr.; Rašková Klára, Mgr.;

Svobodová Dita, Mgr., Ph.D., MHA;

Valentová Marcela, Bc.; Vrbová Adriana;

Wolffová Věra, PhDr.; Žabková Simona, Mgr.

Předmluva

Vážené čtenářky a vážení čtenáři,

v rukou držíte na českém trhu dosud zcela originální publikaci, která spojuje na jedné straně vědecké poznatky z oblasti managementu nežádoucích událostí (NU) a na druhé straně (nutno říci, že pouze pomyslně) zkušenosti z klinické zdravotnické praxe v jejich předcházení a realizaci nápravných opatření a řešení. Text srozumitelným způsobem popisuje metodické návody pro identifikaci rizik při poskytování zdravotních služeb, prevenci NU, rozpoznání, klasifikaci, sledování a jejich jednotné hlášení. Publikace taktéž shrnuje nejvýznamnější informace o fungování Systému hlášení nežádoucích událostí (SHNU) na centrální úrovni a zároveň poskytuje souhrn metodických materiálů, které jsou v systému využívány, s oporou o aktuální zahraniční i tuzemské odborné zdroje.

Hlavním cílem předkládané monografie je podpora sjednocených postupů, sdílené učení a podpora zkvalitňování zdravotní péče a bezpečí pacientů. Publikace je určena odborníkům v řízení kvality péče ve zdravotnictví i sociálních službách, zejména pro liniový management, lékaře, nelékařské zdravotnické pracovníky, pedagogy a studenty zdravotnických oborů, kteří se v praxi a studiu setkávají s problematikou NU. Publikace by měla sloužit také zájemcům o problematiku hodnocení kvality péče. Knihu by měli využívat jak poskytovatelé péče, a to nejen výše zmiňovaní manažeři (např. zodpovědní za kvalitu péče), ale i řadoví zdravotničtí pracovníci v přímé péči o pacienty, protože poskytuje praktické doporučení pro management NU. Celý autorský kolektiv také věří, že publikace bude používána v profesní přípravě budoucích zdravotnických profesionálů, své čtenáře nalezne i v řadách pracovníků dalších profesí v multidisciplinárním zdravotnickém týmu a rovněž mezi pacienty a jejich blízkými. Jednotlivé kapitoly jsou řazeny podle typů NU charakterizovaných a klasifikovaných podle mezinárodní klasifikace WHO, přičemž jsou prezentovány nejen již zmíněné metodické postupy pro jejich prevenci a management, ale také teoretická východiska a epidemiologické analýzy výskytu konkrétních NU v ČR i zahraničí. Absolutně prioritním cílem publikace ale je, aby čtenáři pochopili roli každého jednotlivce v prevenci NU a potřebu respektu k racionálně uplatňovaným systémovým opatřením.

S přáním mnoha příjemných hodin strávených s naší publikací

Andrea Pokorná a kol.

Úvod

Jednou z informací o kvalitě a bezpečí poskytované komplexní péče o pacienta ve zdravotnictví je výskyt nežádoucích událostí (NU) jako situací a okolností, které mohly vyústit/vyústily v tělesné, psychické či socioekonomické poškození pacienta a jimž bylo možné se vyhnout, včetně situací, kdy je poškozeným poskytovatel zdravotních služeb (PZS) nebo zaměstnanec. Publikace obsahuje informace k identifikaci, popisu a zadávání jednotlivých NU do lokálních systémů jejich sledování: definici, epidemiologii, popis sledovaných údajů, poznámky k zadávání a přehledné algoritmy ke konkrétní NU. Součástí textu jsou souhrnné analýzy získané na základě předávání dat o hlášení NU podle jednotné metodiky na centrální úroveň v agregované podobě a jejich anonymní srovnání. Metodická doporučení vycházejí z doporučených postupů pro poskytování zdravotních služeb (tuzemských i zahraničních) uznávaných odbornou veřejností a platné legislativy. Poznatky jsou doplněny o vlastní praktické zkušenosti autorů respektující možnosti PZS podle péče založené na důkazech (evidence based healthcare). Publikace nejprve shrnuje základní informace o sledování NU v národním a mezinárodním kontextu, následně prezentuje doporučené metodické postupy pro identifikaci, prevenci a nápravná opatření v souvislosti s jednotlivými typy NU, včetně praktických algoritmů péče. Poslední kapitoly jsou věnovány problematice auditní činnosti, která jednoznačně souvisí s oblastí kvality péče, jejím sledováním a kontinuální podporou. Opomenuty nejsou ani výsledky analýz pilotního ověřování centrálního systému hlášení NU v České republice v období let 2015–2017.

1Sledování nežádoucích událostí v národním a mezinárodním kontextu

Nežádoucí události jsou události nebo okolnosti, které mohly vyústit/vyústily v tělesné poškození pacienta, jemuž bylo možné se vyhnout. V zahraničí jsou nejčastěji označovány pojmy incident či adverse event. Dále se za NU považují případy, kdy došlo k poškození pacienta, které je pouze psychické či socioekonomické, a také případy, kdy je jako poškozený identifikován PZS nebo jeho zaměstnanec. Za NU jsou dále považována neočekávaná zhoršení klinického stavu pacienta, pokud mají za následek trvalé poškození nebo úmrtí pacienta. Nežádoucími událostmi jsou rovněž ty události nebo okolnosti, jež mohly vyústit/vyústily v tělesné poškození pacienta, u nichž není dosud známo, zda bylo možné se jim vyhnout. Mezi NU jsou řazeny také situace, k jejichž identifikaci došlo před poškozením pacienta či jiné osoby v procesu poskytování zdravotních služeb a péče. Situace, při nichž byl odhalen postup, který je nesprávný, neodpovídá doporučeným postupům a potenciálně by vedl k poškození pacienta či jiných zainteresovaných osob (pacientů, zdravotnických pracovníků), se nazývají „skorochyby“, či tzv. téměř dokonané pochybení (near miss).

Za NU se nepovažuje léčba pacienta proti jeho vůli v případě, že je dodržen postup daný legislativou (např. detence nemocných s psychiatrickou diagnózou či případy přenosných onemocnění s povinnou léčbou). Každý PZS dále může uvedenou definici NU doplnit o další události či okolnosti, které jsou sledovány jako NU v jeho zdravotnických zařízeních, ačkoli nesplňují výše uvedená kritéria. Do posuzované oblasti může spadat podle uvážení PZS např. použití omezovacích prostředků nebo nedostavení se pacienta na objednaný termín vyšetření a ošetření. Pro centrální sledování počtu hlášení NU je však nezbytné zařadit NU do kategorií/typů podle jednotné metodiky (viz dále). Problematika NU a jejich ekonomický dopad jsou stále významněji diskutovány jak na národní, tak na mezinárodní úrovni. Jak vyplynulo z mezinárodní studie OECD (které se účastnil také expert ÚZIS ČR v rámci průzkumné studie [snapshot survey] 2017), v Evropě doposud neexistuje ucelená a přehledná informace o procesu sledování NU na národní úrovni jednotlivých členských států (Slawomirski, Auraaen, Klazinga, 2017).

Mezinárodní statistiky odhadují, že poškození pacienta je celosvětově 14. nejčastější příčinou ekonomické zátěže související se zdravotní péčí, což je srovnatelné s nemocemi, jako je tuberkulóza a malárie. V některých zemích OECD je ekonomická zátěž v důsledku „poškození pacienta“ (tzv. patient harm) podobná ekonomickým nákladům na léčbu chronických onemocnění, jako je roztroušená skleróza a některé typy onkologických onemocnění. Nejrozvinutější systémy, které umožňují sledování NU na národní úrovni, zatím fungují v USA (US Food and Drug Administration) a ve Velké Británii (National Patient Safety Agency, NHS Improvement). Jejich primární úlohou je (stejně jako v SHNU v ČR) sdílené učení se (National Reporting and Learning System, NRLS).

V evropských zemích je sledování NU velmi heterogenní, s nejednotnou metodikou a je poměrně často založeno na projektových aktivitách a studiích s retrospektivní analýzou dat zaměřených na izolovaný problém, např. mortalitu v souvislosti s chirurgickým výkonem, výskyt nemocničních nákaz (hospital/facility acquired infection, HAI) v rámci point prevalence studií apod. (Slawomirski, Auraaen, Klazinga, 2017). Mezi ekonomicky nejnákladnější NU patří HAI, hluboká žilní trombóza, dekubity, medikační pochybení a nesprávná nebo opožděná diagnóza. Jmenované NU nejsou ve většině popsaných systémů hodnoceny z databází a analýz NU, ale ze speciálních registrů či z administrativních záznamů o pacientech. V konečném důsledku jsou tak publikované informace značně heterogenní, významně je např. kritizována metodika identifikace ekonomické zátěže lišící se v individuálních studiích (Rafter et al., 2016; Zsifkovits et al., 2016). Ze studií autorů Rafter (2016) i Zsifkovits (2016) ale vyplývá předpoklad, že prevalence NU je napříč evropskými zeměmi srovnatelná, přestože není dodržena unifikovaná metodologie detekce a prevence.

Z dostupných analyzovaných elektronických databází a dat vyplývá, že pilotní národní strategie jsou uplatněny pro konkrétní typy NU zejména v těchto zemích:

■Dánsko – společnost Danish Society for Patient Safety vytvořila a implementovala pressure ulcer bundle k redukci dekubitů vzniklých za hospitalizace (hospital-acquired pressure ulcers, HAPU) v roce 2010 (Mathiesenet et al., 2013). Na webovém portálu této společnosti jsou prezentovány i další dílčí aktivity zaměřené na podporu kvality a bezpečí pacientů, ale nejsou dostupné v anglickém ani německém jazyce (pouze v dánštině).

■Spojené království (UK) – zkvalitnění implementace guidelines pro výživu pacientů nazogastrickou sondou (Taylor et al., 2014). V souvislosti s aktivitami v UK je ale třeba zdůraznit plošné působení National Patients Safety Agency (viz výše).

■Nizozemí – ověření efektivity elektronické preskripce a snížení počtu medikačních pochybení (Vermeulen et al., 2014).

■Z analýzy odborných zdrojů dále vyplynuly doložitelné snahy o monitorování NU v těchto zemích: Itálie – chybí jednotná národní strategie, jsou dostupné izolované informace o sledování konkrétních NU, zejména retrospektivní analýzy (Sommella et al., 2014). Německo – činnosti koordinovány Německým institutem pro zdravotnickou dokumentaci a informace (DIMDI – Deutsches Institute für Medizinische Dokumentation und Information), hlášeny jsou NU spojené s využíváním medicínských prostředků; Paul-Ehrhlich Institut shromažďuje data v rámci NU souvisejících s imunizací a použitím sér a jiných léčivých přípravků registrovaných v Německu (Serious Adverse Events Database). Z webových stránek německého ministerstva zdravotnictví lze získat omezené informace o tom, že bude nezbytné věnovat větší pozornost problematice kvality a bezpečí péče v návaznosti na ministerský summit zaměřený na bezpečí pacientů (konal se v Bonnu v březnu 2017) (Bundesministerium für Gesundheit, 2017).

V odborných zdrojích se doporučují tyto klíčové komponenty pro zvyšování kvality a bezpečí poskytovaných zdravotních služeb v oblasti NU (Slawomirski, Auraaen, Klazinga, 2017; Rafter et al., 2016; Zsifkovits et al., 2016):

■definování cílů – v ČR v rámci SHNU splněno

■definování povinností a rolí – v ČR v rámci SHNU splněno

■vytvoření struktury – v ČR v rámci SHNU splněno

■optimalizace procesů – v ČR v rámci SHNU splněno

■monitorování a analýza výsledků – v ČR v rámci SHNU splněno

■stanovení doplňujících intervenčních programů, pokud jsou nezbytné – v ČR v rámci SHNU splněno

Z průzkumné studie (realizované v roce 2017 OECD) vyplynulo hodnocení jednotlivých intervencí vhodných pro prevenci a management NU (zapojeno 23 expertů, včetně zástupce ÚZIS ČR, viz tab. 0.1).

Tab. 0.1 Hodnocení intervencí – praktický dopad a nákladovost podle expertů spolupracujících s OECD (Slawomirski, 2017)

Intervence

s ↑ dopadem/efektem

Hodnocení expertů

Intervence

s ↑ náklady

Hodnocení expertů

Situace v ČR

digitální technologie pro bezpečí pacientů

4,23

digitální technologie pro bezpečí pacientů;

elektronické zdravotnické záznamy (EHR)

4,27

na lokální úrovni různé digitální/informační systémy;

na centrální úrovni sledování s využitím centrálního úložiště výkazů – s ohledem na platnou legislativu ČR není předpoklad změny

elektronické zdravotnické záznamy (EHR)

4,09

národní intervence zaměřené na specifické oblasti;

monitorování a zpětná vazba k bezpečí pacientů;

vytváření pozitivní firemní kultury

4,05

národní intervence zaměřené na specifické oblasti;

intervence na úrovni lidských zdrojů

3,32

v ČR v rámci SHNU zajištěna primárně kontinuální metodická podpora online (e-mail, Skype konference), telefonické konzultace, zveřejňování informací na portálu, 2× ročně celostátní setkání;

v ČR je třeba akcentovat, že počty NU byly již i v analýzách z pilotních sběrů korelovány s počty zdravotnických pracovníků, které byly identifikovány jako vzájemně se ovlivňující faktory

standardizace péče v návaznosti na akreditaci a certifikaci

3,27

integrace operačních sálů a zavedení checklistů

3,25

právní předpisy týkající se zanedbání péče;

management léčby

4,00

monitorování a zpětná vazba k indikátorům kvality a bezpečí

3,18

Intervence

s ↓ dopadem/efektem

Hodnocení expertů

Intervence

s ↓ náklady

Hodnocení expertů

Situace v ČR

povinné hlášení specifických NU

2,77

protokoly prevence hluboké žilní trombózy

1,91

v rámci metodických dokumentů jsou doporučeny postupy pro prevenci NU; ideální cestou ale není zahlcení administrativou,

systémy plateb (bonusy) za výkony zvyšující bezpečnost pacientů

3,05

protokoly prevence infekce při katetrizaci močového měchýře

2,00

Intervence

s ↓ dopadem/efektem

Hodnocení expertů

Intervence

s ↓ náklady

Hodnocení expertů

Situace v ČR

integrace operačních sálů a zavedení checklistů

3,15

protokol pro minimalizaci ventilátorové pneumonie;

perioperační medikační protokoly

2,05

ale implementace využívání objektivních škál již do profesní přípravy zdravotnických pracovníků a sjednocení postupů – základem jsou tedy jednotné, národně akceptované doporučené postupy (guidelines a guidance)

systémová podpora zapojení veřejnosti podpora zdravotní gramotnosti pacientů

3,20

protokoly pro:

■identifikaci pacientů

■sledování nutrice a hydratace pacientů

■zavádění centrálních venózních katétrů

2,09

protokol prevence pádů

3,23

protokol sledování nutrice a hydratace pacientů

3,36

Poznámka: hodnocení: 5 = nejlepší, 1 = nejhorší.

2Centrální systém hlášení nežádoucích událostí v ČR

Sledování NU v souvislosti s poskytováním zdravotních služeb na centrální úrovni zajišťuje Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR (ÚZIS ČR) sběrem dat a metodickou podporou v Systému hlášení nežádoucích událostí (SHNU). Centrální systém je nastaven v souladu s pravidly ochrany osobních údajů tak, že sbírá a hodnotí pouze data epidemiologická, tedy plně anonymizovaná, a agregovaná hlášení. Na jejich základě byly v letech 2015–2017 generovány půlroční reporty a statistiky,[1] které mj. umožňovaly zapojeným PZS sebeevaluaci v různých parametrech týkajících se výskytu NU, jejich profylaxe a řešení. Významnou úlohou centrálního systému je publikace metodik k prevenci NU a organizace edukačních setkání a konferencí s cílem posílit procesy včasné detekce a prevence NU. Systém je tak postaven na principu sdíleného učení a sdílení zkušeností získaných přímo v klinické praxi. Účelem SHNU je nejen sledování jejich výskytu v klinické praxi a centrální hlášení, ale zejména snaha o metodickou podporu při jejich hlášení podle jednotné terminologie a uplatňování preventivních opatření – tedy účelných proaktivních ochranných strategií. Sledování NU v klinické praxi, jejich incidence a vypořádání vycházejí z doporučení Rady Evropské unie o bezpečnosti pacientů, včetně prevence a kontroly infekcí spojených se zdravotní péčí, ze dne 9. června 2009 (2009/C 151/01), zejména z bodu 1 (Podporovat zavedení a rozvoj vnitrostátních politik a programů pro bezpečnost pacientů); z bodu 3 (Podporovat zavedení nebo posílení nerepresivních systémů podávání zpráv a informování o nežádoucích událostech) a z bodu 5 (Zajistit klasifikaci a měření bezpečnosti pacientů na úrovni společenství) v oddíle Doporučení k obecným otázkám bezpečnosti pacientů. Sledování NU u lůžkových PZS v ČR je zakotveno následovně:

■§ 47 odst. 3 písm. a) až c) zákona č. 372/2011 Sb., o zdravotních službách a podmínkách jejich poskytování (zákon o zdravotních službách), ve znění pozdějších předpisů – požadavek na interní hodnocení kvality a bezpečí poskytovaných zdravotních služeb, návazně pak postupem uveřejněným ve Věstníku MZ ČR

■Věstník MZ ČR č. 16/2015 – minimální požadavky pro zavedení interního systému hodnocení kvality a bezpečí poskytovaných zdravotních služeb

■vyhláška č. 102/2012 Sb., o hodnocení kvality a bezpečí lůžkové zdravotní péče, ve znění pozdějších předpisů

■vyhláška č. 373/2017 Sb., o Programu statistických zjišťování na rok 2018, která ukládá povinnost pro poskytovatele lůžkové zdravotní péče akutní i následné a dlouhodobé péče předávat data o počtu hlášení NU do centrálního SHNU (v době přípravy publikace je Věstník MZ ČR týkající se SHNU aktualizován)

Jednotliví poskytovatelé mají povinnost zavést lokální systém sledování NU v podobě, jež odpovídá potřebám jejich instituce.

Zapojení do centrálního systému hlášení NU bylo pro PZS lůžkové péče dobrovolné v letech 2014–2017 (smluvní vztah s ÚZIS ČR) a odpovídalo možnostem PZS akceptovat technické parametry a mezinárodní klasifikaci NU využívanou v rámci centrálního systému (International Classification for Patient Safety). Český překlad a výklad jednotlivých pojmů je dostupný v definičním slovníku – taxonomii (na webovém portále SHNU jako součást obecné metodiky). Centrální systém primárně neslouží k evidenci NU v procesu jejich zpracování na lokální úrovni u PZS. Nejdůležitější funkcí systému je metodická podpora a sjednocení postupů, následně podávání zpráv a poskytování výsledků analýzy dat a jejich zkoumání s cílem napomoci ke zlepšení zdravotní péče a napomoci zdravotnickým profesionálům poskytovat péči bezpečněji na základě účelné výměny zkušeností a expertních znalostí.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

Poděkování

Předmluva

Úvod

1 Sledování nežádoucích událostí v národním a mezinárodním kontextu

2 Centrální systém hlášení nežádoucích událostí v ČR

1 Nežádoucí událost – dekubitus

1.3 Prevence vzniku dekubitů

1.3.5 Edukace pacienta v riziku vzniku dekubitů a jeho rodinných příslušníků

1.3.8 Antidekubitní pomůcky

1.3.9 Výživa

1.4 Mezinárodní systém klasifikace dekubitů NPUAP/EPUAP

2 Nežádoucí událost – dieta/výživa

2.3 Preventivní opatření spojená se stravováním pacientů

2.3.2 Specifika preventivních opatření v procesu podávání stravy

2.3.3 Specifika preventivních opatření u problémů v souvislosti s podáváním stravy

3 Nežádoucí událost – zdravotnická dokumentace

3.3 Zdravotnická dokumentace

3.3.2 Vedení zdravotnické dokumentace

3.3.5 Negativní reverz

4 Nežádoucí událost – chování osob

4.3 Chování osob

4.3.1 Všeobecné zásady pro chování zdravotnických pracovníků při projevech negativního chování pacientů

4.3.7 Obtěžování

4.4 Doporučené preventivní postupy

5 Nežádoucí událost – klinická administrativa

5.3 Klinická administrativa

5.3.1 Identifikace pacientů

5.3.3 Administrativní přijetí pacienta k ambulantnímu vyšetření/hospitalizaci/centrální příjem

5.3.5 Překlad pacienta

6 Nežádoucí událost – klinický výkon

6.3 Klinické vyšetření

6.4 Komplexní vyšetření

6.4.2 Opakované komplexní vyšetření

6.5 Cílené vyšetření

6.6 Kontrolní vyšetření

6.7 Konziliární vyšetření

6.8 Role NLZP v rámci realizace diagnosticko-terapeutických výkonů

6.9 Prevence záměny pacienta, výkonu a strany při chirurgických výkonech

7 Nežádoucí událost – medicinální plyny

7.3 Medicinální plyny – použití

7.3.1 Vybrané plyny

7.4 Tlakové láhve

7.4.1 Značení tlakových láhví

7.5 Centrální rozvody medicinálních plynů

7.6 Oxygenoterapie

7.6.3 Ordinace medicinálních plynů

8 Nežádoucí událost – medicínské přístroje/vybavení

8.3 Správa zdravotnické techniky

9 Nežádoucí událost – medikace/i.v. roztoky

9.3 Preventivní opatření spojená s podáváním léků

9.3.2 Doporučený postup při ordinování/předepisování léčivých přípravků

9.4 Specifická doporučení před a po podání medikace podle formy léku

9.4.1 Léky per os

9.6 Zvláštní upozornění před a po podání medikace

9.7 Výběr právních předpisů upravujících oblast podávání léků

10 Nežádoucí událost – neočekávané zhoršení klinického stavu

10.3 Všeobecná preventivní opatření

10.3.2 Prevence aspirace

11 Nežádoucí událost – pád

11.3 Prevence pádů

11.3.2 Všeobecná bezpečnostní opatření

11.3.7 Realizace preventivních opatření u pacienta s rizikem pádu

11.4 Pád pacienta

11.4.1 Postup při pádu pacienta

12 Nežádoucí událost – transfuze/krevní deriváty

12.4 Základní informace vztahující se k podávání transfuzních přípravků a krevních derivátů

12.5 Kompetence a odpovědnost při podávání transfuzních přípravků a krevních derivátů

12.6 Příprava pacienta

12.6.1 Dlouhodobá příprava před transfuzí

12.10 Nejzávažnější potransfuzní reakce

13 Nežádoucí událost – zdroje/management organizace

13.3 Všeobecná preventivní opatření

14 Návrh doporučovaných parametrů pro sledování nežádoucích událostí na lokální úrovni

14.1 Základní informace

14.7 Spolupráce pacienta

14.10 Předchozí postižení, komplikace zdravotního stavu

14.12 Preventabilita

14.13 Specifikace sledovaných parametrů u NU typu dekubitus

14.14 Specifikace sledovaných parametrů u NU typu pád

15 Stručný přehled analýz dat za sledovaná období v centrálním Systému hlášení nežádoucích událostí (SHNU)

16 Auditní činnost

16.12 Pravomoci a odpovědnosti auditovaného

16.13 Proces interního auditu

16.13.1 Plánování

16.13.2 Realizace auditu

Přílohy