Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Vnitřní lékařství 1. díl

Publikace sestává ze dvou dílů.

Hlavní editor:

prof. MUDr. Miroslav Souček, CSc.

Editoři:

prof. MUDr. Miroslav Souček, CSc., prof. MUDr. Jindřich Špinar, CSc., prof. MUDr. Jiří Vorlíček, CSc.

Autorský kolektiv celého díla:

Zdeněk Adam, Dagmar Adámková Krákorová, Lenka Babičková, Karola Balšíková, Drahomíra Bartošová, Otakar Bednařík, Jana Bělobrádková, Richard Berger, Šárka Bohatá, Petr Brhel, Tomáš Brychta, Yvona Brychtová, Alena Buliková, Petr Burkoň, Ivan Čapov, Aleš Čermák, Eva Češková, Milan Dastych, Regina Demlová, Petr Dítě, Jiří Dolina, Michael Doubek, Martina Doubková, Lenka Dubská, Ladislav Dušek, Pavel Fabian, Vuk Fait, Zdeněk Fojtík, Lenka Foretová, Tomáš Freiberger, Renata Gaillyová, Roman Gál, Ladislav Groch, Marek Hakl, Jana Halámková, Aleš Hep, Jitka Hillová Mannová, Ota Hlinomaz, Ivo Hofírek, Jan Holčík, Alena Holčíková, Alena Hondlová, Anna Hrazdirová, Jan Hruda, Petr Husa, Libuše Husová, Richard Chaloupka, Václav Chaloupka, Josef Chovanec, †Stanislav Janoušek, Jana Juránková, Ladislav Kabelka, Zdeněk Kadaňka, Bohdan Kadlec, Zdeněk Kala, Bohuslav Kianička, Dagmar Kindlová, Igor Kiss, Jarmila Kissová, Martin Klabusay, Ivo Kocák, Jiří König, Jana Koptíková, Zdeněk Kořístek, Zdeněk Král, Milan Kratochvíl, Lenka Krbková, Marta Krejčí, Petr Krifta, Radek Kroupa, Darja Krusová, Lucie Křikavová, Růžena Lábrová, Radek Lakomý, Jan Lata, Jolana Lipoldová, Jiří Litzman, Ondřej Ludka, Jan Maláska, Hana Matějovská Kubešová, †Jiří Matoušek, Pavel Matuška, Miloslava Matýšková, Jaroslav Meluzín, Hana Meluzínová, Zdeněk Merta, Blanka Mičánková Adamová, Miroslav Moráň, Vojtěch Mornstein, Jan Mužík, Tomáš Nebeský, Anna Nečasová, Marta Nedbálková, Miroslava Nekulová, Petr Němec, Jiří Neubauer, Pavel Nohel, Miroslav Novák, Bronislava Novotná, Ivo Novotný, Jan Novotný, Radka Obermannová, Věra Olšovská, Jindřich Olšovský, Helena Ondrášková, Dalibor Pacík, Markéta Palácová, Martin Pavlík, Miroslav Penka, Jiří Petera, Katarína Petráková, Eva Pokojová, Vlasta Polcarová, Luděk Pour, Aleš Průcha, Zdeněk Ráčil, Martin Repko, Arne Rovný, Zdeněk Řehák, Igor Sas, Dagmar Seidlová, Jan Simonides, Jana Skřičková, Ondřej Sláma, Petr Smejkal, Svatava Snopková, Dorota Sobotová, Vladimír Soška, Miroslav Souček, Yvonne Staňková, Karel Starý, Bronislav Stibor, Otmar Stránský, Eva Straževská, Pavel Suk, Marek Svoboda, Jan Svojanovský, Ivo Šabacký, Pavel Ševčík, Kamil Ševela, Helena Šiprová, Pavel Šlampa, Jana Šmardová, Lenka Šmardová, Jana Špeldová, Jindřich Špinar, Lenka Špinarová, Vladimír Šrámek, Pavel Štourač, Petr Štourač, Martin Tesák, Vojtěch Thon, Ondřej Toman, Jiří Tomášek, Miroslav Tomíška, Štěpán Tuček, Pavel Turčáni, Dalibor Valík, Jiří Vaníček, Anna Vašků, Jiří Vítovec, Stanislav Voháňka, Jiří Vokurka, Jiří Vorlíček, Miroslav Votava, Pavel Weber, Tomáš Zatočil, Jiřina Zavřelová, Vladimír Zbořil, Dalibor Zeman, Jitka Zemanová, Assadulah Zharfbin, Iveta Zimová, Václav Zvoníček, Jan Žaloudík, Alexandra Žourková

Odborná spolupráce: MUDr. Petr Svačina

Lektorovali: prof. MUDr. Andrej Dukát, CSc., prof. MUDr. Vlastimil Ščudla, CSc.

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

© Grada Publishing, a.s., 2011

© Facta Medica, s.r.o., 2011

© Masarykova univerzita, 2011

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2011

Vydali:

Grada Publishing, a.s., U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

jako svou 4566. publikaci

Facta Medica, s.r.o., Srbská 19, 612 00 Brno

jako svou 11. publikaci

Masarykova univerzita, Žerotínovo nám. 9, 601 77 Brno

jako publikaci č. NMU-35/11-02/58

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Redakční zpracování Facta Medica, s.r.o.

Obrazovou dokumentaci dodali autoři.

Sazba a zlom Facta Medica, s.r.o.

Technické zpracování DVD Institut biostatistiky a analýz Masarykovy univerzity v Brně, spolupráce PhDr. Boris Skalka a MUDr. Dita Kašparová.

Počet stran 1788 (1. díl 850 stran, 2. díl 810 stran a Rejstříky a zkratky 128 stran)

Vydání první, Praha, Brno 2011

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Autoři i nakladatelství děkují společnostem SERVIER s.r.o., Pfi zer, spol. s r.o., Berlin-Chemie/A. Menarini Česká republika s.r.o., Abbott Products s.r.o., MEDONET Pharma s.r.o., sanofi -aventis s.r.o., Glenmark Pharmaceuticals, s.r.o., APOTEX (ČR), spol. s r.o., Zaměstnanecká pojišťovna Škoda, Astra Zeneca s.r.o., a Všeobecná zdravotní pojišťovna za podporu, bez níž by nemohla publikace vyjít

Názvy produktů, fi rem apod. použité v této knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění ale nevyplývají pro autory ani pro nakladatelství žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-247-2110-1 (Grada Publishing, Praha)

ISBN 978-80-904731-0-2 (Facta Medica, Brno)

ISBN 978-80-210-5418-9 (Masarykova univerzita, Brno)

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7558-6 pro formát PDF

ISBN 978-80-247-7559-3 pro formát EPUB

Úvodní slovo

předsedy České lékařské společnosti Jana Evangelisty Purkyně

prof. MUDr. Jaroslava Blahoše, DrSc.

Česká lékařská obec dostává velký dar ve formě impozantní monografie Vnitřní lékařství. Zárukou vysoké kvality jsou autoři pod vedením hlavního pořadatele a autora prof. MUDr. Miroslava Součka, CSc., se spolupořadateli prof. MUDr. Jindřichem Špinarem, CSc., a prof. MUDr. Jiřím Vorlíčkem, CSc., a odborným spolupracovníkem redakce prim. MUDr. Petrem Svačinou.

Zvláštností monografie jsou statě, které nebývají běžně zavzaty do tématiky vnitřního lékařství, ale integrálně k ní patří, jako jsou např. hned v úvodní části statě o zdraví a nemoci a s tím související patogenetické vlivy životního stylu a prostředí a dalších determinant zdraví. Nechybí ani zasvěcená stať o alternativních metodách v medicíně, s nimiž se internista běžně setkává a k nimž musí zaujmout stanovisko. Příslušně velký prostor je dán oborům, které sice k interně patří, avšak jejich specifika vedla k samostatným oborům. Patří sem zejména kapitoly o infekčních, neurologických a psychiatrických onemocněních, o geriatrii, otravách, o bolesti a její léčbě, o výživě nemocných, o paliativní medicíně a péči o pacienta v závěru života, o sexuálních dysfunkcích i o medicínských aspektech velmi aktuálního globálního problému terorizmu.

Samozřejmě jsou podrobně zastoupeny „velké“ internistické obory, kardiovaskulární, bronchopulmonální, gastrointestinální, renální, široká oblast onkologie, nemoci pojivové tkáně a kloubů, choroby imunitního systému, endokrinologie včetně diabetologie a medicína akutních stavů.

Dílo není jen přehledem aktuálního stavu dnešních znalostí, nýbrž kromě medicíny založené na důkazech uvádějí autoři i vlastní zkušenosti. Dokazují, že kromě vědy je medicína i umění a moudrost. Monografie je i skvělým dílem pedagogickým. Bude nepochybně vyhledáváno při studiu pregraduálním i postgraduálním a je určeno i pro odborníky nejrůznějších, tedy i „neinterních“ oborů.

Vnitřní lékařství zůstává velkým oborem a je dobře, že je autoři vnímají takto jednotně. Je přirozené, že i široce vzdělaný internista nemůže být odborníkem v různých úzkých interních specializacích, avšak musí mít nadhled, celkový pohled na souvislosti, aby se snáze orientoval i v částečných vysoce specializovaných poznatcích. Internista Ivan Ďuriš připomíná citát J. Patočky: „Analytickými metodami jsme si rozložili Universum. Vytvořili jsme si jakési Polyversum, a teď ho neumíme složit“. Dílo, které autoři předkládají je ve prospěch „Universa“.

Dikce i obtížných částí je srozumitelná a čtenář přivítá pečlivě sestavený věcný rejstřík i názornou komplementární dokumentaci.

Rád gratuluji editorům a jejich spolupracovníkům k tomuto skvělému dílu a přeji čtenářům, aby v něm našli poučení i radost z dokonalé práce.

Monografie vznikla ve spolupráci s Lékařskou fakultou Masarykovy Univerzity v Brně a na jejím vydání se podílela nakladatelství Grada Publishing, a. s., Facta Medica, s.r.o., a Nakladatelství Masarykovy univerzity v Brně.

Dík za dokonalou práci patří i všem redaktorům, a zvláště nakladatelství Grada Publishing a odpovědnému redaktorovi MUDr. Miroslavu Lomníčkovi.

Úvodní slovo

děkana Lékařské fakulty Masarykovy univerzity v Brně

profesora MUDr. Jiřího Mayera, CSc.

Vnitřní lékařství …

… to je mimořádně rozsáhlý obor, nebo možná lépe řečeno, téměř bezbřehá oblast medicíny, složená z mnoha dalších oborů nebo podoborů, specializací a subspecializací. A tak se vnucují otázky: Je možné ještě vůbec dnes obsáhnout vnitřní lékařství? V jaké podobě dnes existuje? A musíme vůbec ještě mít učebnici v knižní podobě, když podle posledních statistik tištěných informací rapidně ubývá a většina je jich v podobě elektronické? O těchto otázkách se diskutovalo a diskutuje i na stránkách renomovaných odborných časopisů. Přesto si dovolím vyslovit svůj osobní názor. Doufejme, že není nějak moc ovlivněn tím, že sám mám, jak bývalo předepsáno, dvě atestace z vnitřního lékařství (další přibyly až potom).

Vnitřní lékařství existuje a musí existovat. Být dobrým internistou je mimořádně odpovědné a lékaři s tímto zaměřením jsou velmi potřeba. Stěžejní význam vnitřního lékařství spočívá ve skutečnosti, že je to syntetizující medicínská specializace nechirurgického charakteru. Není to ale vůbec jednoduché. V dnešní záplavě všech možných informací je zvláště důležitá jejich systematizace a kvalitní třídění. Studenti dnes ještě asi více než kdy jindy potřebují základní, kvalitně utříděné vodítko, solidní kostru, na kterou si mohou eventuálně navěšet další, podrobnější a doplňující informace. Takový materiál přitom musí mít vysokou pedagogickou hodnotu a mohou jej vytvořit jen dobří a erudovaní odborníci. Z tohoto úhlu pohledu se mi jeví kniha Vnitřní lékařství jako nesmírně důležité, žádoucí a moderní dílo. Zvláště bych vyzdvihl přesahy do dalších oborů, jako je neurologie, psychiatrie, infekční nemoci, onkologie, intenzivní medicína a další, které se v současnosti do klasické interní medicíny nezahrnují.

Věřím, že v této učebnici najdou přehledné a nadčasové informace nejenom studenti lékařských fakult.

Úvodní slovo

editora

profesora MUDr. Miroslava Součka, CSc.

Myšlenka na vydání monografie Vnitřní lékařství vznikla před několika roky po vydání knihy Vnitřní lékařství pro stomatology. Oslovili jsme brněnské odborníky jednotlivých podoborů vnitřního lékařství a oborů jemu blízkých a požádali je o sepsání základních kapitol z „jejich“ oborů. S rozvojem vědních disciplín a s nahromaděním nových poznatků jsme cítili potřebu vytvořit dílo, které by přineslo komplexní pohled na obor, který se na jedné straně v současné době rozpadá a na druhé straně potřebuje koordinovat pohled na pacienta z hlediska diferenciálně diagnostického.

Spoluautoři jsou významnými představiteli české internistické školy a jejich tvůrčí potenciál a klinické zkušenosti daly základ monografii, která poskytuje široký interní přehled pro studenty, internisty, praktické lékaře a všechny ty, kteří léčí či přicházejí do styku s pacientem, jenž má interní potíže, což je většina pacientů.

Kniha je členěna do 21 kapitol, v nichž se kromě základních oborů vnitřního lékařství (kardiologie, pneumologie, gastroenterologie, nefrologie, onkologie, hematologie, revmatologie, endokrinologie a metabolizmu, geriatrie a imunologie) dotýká i oborů blízkých, jako je neurologie nebo psychiatrie. Oproti jiným učebnicím jsme zařadili i kapitoly věnované využití genetiky ve vnitřním lékařství, léčbě a zvládání otrav v širokém spektru, akutních stavů nebo bolesti, dále paliativní medicíně a výživě nemocných a medicínské problematice následků terorizmu.

Určitá nejednost zpracování a někdy i rozsahu jednotlivých kapitol je dána šíří a rozsahem knihy. Garanti jednotlivých kapitol měli možnost je uspořádat tak, aby byly použitelné pro klinickou praxi internistů, ale i jako studijní zdroj pro studenty medicíny.

Napsat knihu v takovém oboru, jako vnitřní lékařství, není vůbec jednoduché. Chceme, aby byla stručná, protože nemáme v této hektické době mnoho času na klidné čtení, chceme, aby byla aktuální, protože vývoj v jednotlivých medicínských oborech jde nesmírně rychle kupředu, chceme, abychom pacientům porozuměli, nejen je léčili, ale abychom věděli, proč je takto léčíme. A to bez znalostí teoretických oborů, především patofyziologie, farmakologie a oborů blízkých vnitřnímu lékařství bohužel nelze. A co je nejdůležitější pro léčbu našich pacientů, je to, abychom se dokázali orientovat diferenciálně diagnosticky. A to je myslím to, co nás v klinické praxi nejvíce trápí, totiž že vyšetřujeme nemocné v rámci jakýchsi zavedených algoritmů, bez klinického uvažování. Zkušenosti přicházejí s léty praxe, ale také se stálým vzděláváním se, že čteme odbornou literaturu a opakujeme si i teoretické znalosti, které jsme již dávno zapomněli.

Internista je člověk, který má ve své praxi sjednocovat poznatky jednotlivých podoborů. Medicínský vývoj v jednotlivých specializacích postupuje neuvěřitelně rychle kupředu. Pacient však zůstává ve své různorodostí obtíží stále stejný, a bohužel často „nezapadá do škatulek“, které jsme si v jednotlivých podoborech pro něj vytvořili. Potíže polymorbidních pacientů jsou rozprostřeny na celou řadu oborů, a to nejen interních.

Postavení internistů, bohužel, není v současném systému ideální. Většina mladých lékařů se rozhoduje pro specializace v malých oborech a pro vlastní širokou internu jich zůstává málo. Proto stále hledáme cesty jak udržet a rozvíjet povolání internisty.

Kniha nevznikala jednoduše. Bohužel zpracování se protáhlo a bylo nutné se vrátit k aktualizaci textů. Protože na tom nesu určitý díl odpovědnosti, chci poděkovat všem spoluautorům, že se vrátili k textu a upravili jej. Taktéž musím poděkovat vydavatelství Grada Publishing a vydavatelství Facta Medica, jmenovitě dr. M. Lomíčkovi a manželům Skalkovým, kteří s velkým úsilím přivedli knihu až k této podobě. Můj dík patří i dalším, kteří ke zrodu díla přispěli, Institutu biostatistiky a analýz Lékařské fakulty za přípravu DVD a Nakladatelství MU v Brně. Recenzentům jednotlivých kapitol a recenzentům celé knihy prof. Andreji Dukátovi a prof. Vlastimilu Ščudlovi.

Doufám, že tato kniha pomůže všem čtenářům, aby se bezpečně orientovali v široké problematice vnitřního lékařství a že bude kniha přínosem nejen pro internisty, ale i pro lékaře jiných oborů, a zvláště pak pro studenty medicíny, budoucí internisty, jak věřím. Největší prospěch by pak ze správné diagnostiky a léčby měli mít naší pacienti a k tomu by kniha měla sloužit především.

Přeji tedy všem, kterým se tato kniha dostane do rukou, aby v ní našli to, co právě hledají.

Jak se nám to povedlo, prosím, posuďte sami.

Úvodní slovo

vydavatelů

Vážení čtenáři,

vážení uživatelé knihy Vnitřní lékařství,

rádi bychom Vás na následujících řádcích seznámili s koncepcí knihy, výstavbou jejích jednotlivých kapitol i způsobem grafické úpravy textu a příloh. Všechny následující informace Vám mají pomoci snadno a pohodlně knihu užívat.

Vnitřní lékařství je kniha, jejímž hlavním cílem je být zdrojem pro pregraduální i postgraduální studium společné široké oblasti medicíny a také atestačního společného interního kmene. Publikaci připravovali odborníci a pedagogové Lékařské fakulty Masarykovy univerzity v Brně a výzkumní pracovníci brněnských fakultních nemocnic (Fakultní nemocnice U svaté Anny, Fakultní nemocnice Brno a Masarykova onkologického ústavu) a Přírodovědecké fakulty téže univerzity. Hlavním editorem knihy je prof. MUDr. Miroslav Souček, CSc., a spolueditory jsou prof. MUDr. Jindřich Špinar, CSc., a prof. MUDr. Jiří Vorlíček, CSc. Jako odborný spolupracovník se na knize podílel prim. MUDr. Petr Svačina. Publikace shrnuje historicky i aktuálně poznatky v oblasti etiologie a patogeneze, diagnostiky, vyšetřovacích metod a léčby, jak z pohledu mezinárodního, tak republikového, a to s přihlédnutím ke specifickým přístupům „brněnské školy“. Celkem se na publikaci podílelo 170 autorů. Jejich jména jsou uvedena jak v obsahu, tak u příslušných podkapitol.

Kniha je členěna do 21 kapitol, které pojednávají vnitřní lékařství ve větší šíři, než je běžně obvyklé – do knihy je zahrnuta problematika onkologická, psychiatrická, geriatrická, problematika výživy pacientů při různých typech a stavech onemocnění, a různé způsobilosti přijímat potravu, dále postupy a problematika medicíny akutních stavů, přístup k léčbě bolesti, postupy při léčbě otrav včetně předávkování, přístupy v paliativní medicíně, se zvláštním zřetelem k pacientům v terminálním stadiu života, a problematika sexuálních dysfunkcí. Každá kapitola má garanta, případně garanty, kteří jsou pořadateli jednotlivých kapitol a jejich jména jsou uvedena v záhlaví každé kapitoly.

Významná a ojedinělá je koncepce knihy také tím, že čtenáři poskytuje komplexní multioborový pohled na diagnostiku, vyšetřovací metody a léčbu, neboť je probírá z pohledu jednotlivých specializací (respektive oborů, formálně vtělených do kapitol) – onkologická problematika jak v rámci jednotlivých oborů vnitřního lékařství, tak v rámci samotného specializovaného oboru onkologie, podobně je tomu u léčby bolesti a paliativní medicíny. A tak se většina lékařských problémů objevuje, respektive pojednává v knize v různých kapitolách, čímž je zjevnější mezioborové prolínání.

Jednotlivé kapitoly jsou doplněny přehlednými ilustrativními přílohami – tabulkami (celkem 434), schématy (celkem 65), grafy (celkem 101), bohatým obrazovým materiálem (255) jak z přístrojového vyšetření (RTG, CT, PET, MRI, NMRI a dalšími), tak prostými fotografiemi a perokresbami.

Kapitoly jsou opatřeny systémem odkazů tak, aby se stejné problémy, řešené na různých místech knihy, a takto i obory řešící stejnou zdravotní problematiku, vzájemně propojily.

Kniha je opatřena věcným rejstříkem, který umožní uživateli najít problematiku jeho zájmu v celé šíři publikace, i autorským rejstříkem.

Přílohy jsou v knize pouze dvoubarevné, pro větší komfort uživatelů i zachování maximální sdělnosti příloh (především snímků) je k publikaci přiloženo DVD, na kterém jsou přílohy v plnobarevné podobě.

DVD – vydavatelé se rozhodli obohatit publikaci přiloženým DVD, které obsahuje všechny přílohy rozdělené podle kapitol, interaktivní rejstřík, seznam zkratek, stručné medailony autorů a garantů a vybrané doporučené postupy pro diagnostiku a léčbu. Zpracování DVD se ujal Institut biostatistiky a analýz LF MU.

Kniha vznikala déle než sami editoři a vydavatelé plánovali, ale u tak rozsáhlého díla je to nakonec pochopitelné. Už jenom šíře odborného záběru a počet autorů, ale nakonec i celkový stranový rozsah ukazují, že se jedná o dílo monumentální, které si žádalo čas. Všem, kteří se na něm podíleli, leželo na srdci, aby bylo co nejkvalitnější a především aktuální, jak se dnes říká „up-to-date“. Editoři i vydavatelství věří, že čtenáři i autoři, kteří netrpělivě jeho vydání očekávali, pro to budou mít pochopení a budou s knihou spokojeni.

Struktura publikace

Kniha vychází ve 3 svazcích, přitom vlastní text je rozdělen do 2 dílů. Do 1. dílu je zařazena nejprve obecná kapitola věnovaná vymezení pojmu zdraví, prevenci, vyhledávání nemoci, screeningu a užití kvantifikačních metod, a také otázce alternativních přístupů v medicíně. Dále pak se v tomto dílu probírá v jednotlivých kapitolách problematika kardiovaskulární, bronchopulmonální, nefrologická, problematika onemocnění a poruch zažívacího traktu. Do 6. kapitoly, poměrně rozsáhlé, byla shrnuta onkologická, hematoonkologická a hematologická problematika. Ve 2. dílu jsou zařazeny kapitoly věnované pojivové tkáni a kloubům, imunologii a alergologii, dále endokrinologii a metabolizmu, medicíně akutních stavů, infektologii, neurologii, psychiatrii, geriatrii, problematice zvládání otrav. Aktuální je zařazení kapitoly o genetické podmíněnosti řady interních onemocnění. Jako přínosné se editorovi jevilo zařazení kapitoly o zdravotních následcích teroristických útoků vedených biologickými, radiologickými, jadernými nebo chemickými zbraněmi a prostředky. Cennou triádu tvoří kapitoly zaměřené na zvládání stavů těžce a dlouhodobě nemocných trpících bolestmi a podvýživou – léčba bolesti, výživa nemocných a paliativní medicína. Poslední kapitola 2. dílu přináší informace o základních sexuálních dysfunkcích a jejich vztahu k jiným chorobám.

Pro strukturování jednotlivých kapitol bylo použito desetinného systému, maximálně však do páté úrovně (1.1.1.1.1). Nadpisy obecných, často se opakujících oddílů, jako např. Definice, Klinický obraz, Léčba ap, číslovány nejsou.

Systém odkazů využívá desetinného třídění, případně stranovým odkazem (sr. i 1.1.1, s. 000).

Přílohy jsou číslovány v rámci každé kapitoly in continuo, tedy průběžně, a to tak, že je identifikátor/popisek vytvořen z typového označení přílohy (tab, graf, schéma atd), čísla kapitoly a čísla označujícího pořadí dané přílohy v kapitole, tedy např. tab. 2.1-2.99, nebo obr. 2.1-2.99 atd. Pokud není příloha umístěna na stejnou stranu, na níž se na přílohu odkazuje, je vedle čísla přílohy uveden i stranový odkaz.

Základní nozologické jednotky, jejich podtypy, případně uvození stěžejní informace je v tisku zvýrazněno modrou barvou, případně ztučněním písma.

Použitá literatura je zařazena vždy na konec kapitoly. Pokud je počet literárních citací rozsáhlejší, je v knize uveden pouze výběr a úplný seznam je zařazen na přiložené DVD, na což se v knize upozorňuje.

Do 3. svazku je kromě obsahu obou dílů knihy zařazen věcný a autorský rejstřík, a seznam použitých zkratek. Jejich umístění do samostatného svazku má čtenářům usnadnit užívání. Přestože jsou oba díly knihy stránkovány průběžně, je pro větší pohodlí uživatelů v rejstříku u stranového odkazu uváděno i číslo dílu, tedy např. 755/1 nebo 1435/2 atd.

Pravopis publikace

Vydavatelé se rozhodli v souladu s vývojem češtiny uplatnit progresivní pravopis (tj. pravopis založený na fonetickém principu) a uplatnit jej systémově, tj. bez kolísání, které připouštějí kodifikační příručky českého pravopisu. Od této zásady se vydavatelé odklánějí pouze v případech, v nichž by byla grafická podoba tak nezvyklá, že by ztěžovala vnímání textu. Snahou je maximální grafické zjednodušení, zpřehlednění, tj. odstranění nadbytečných, nefunkčních interpunkčních prvků (teček, spojovníků, pomlček ap).

Níže uvádíme nejčastější případy méně obvyklého řešení pravopisného podoby:

- psaní obecných obvyklých zkratek – bez interpunkce (tečky) – snadno identifikovatelné běžné ap, atd, h, min

- psaní zkratek odborných (nozologické jednotky, účinné látky, látky produkované tělem, vyšetřovací metody ap) – jsou psány maximálně zjednodušeně, tj. bez přídatné interpunkce, pokud nehraje roli ve snadné a správné identifikaci, např. IL-1α, resp. IL-1alfa, PPARα, RTG, USG, MRI atd

- rozlišení pomocí písmen řecké abecedy – je-li rozlišovací znak řecké abecedy na prvním místě, vypisuje se latinkou, je-li na posledním místě, zpravidla se ponechává, např. alfa-blokátory, blokátory α, interleukin 1α ap.

- účinné látky jsou psány progresivním pravopisem, např. kaptopril, pokud je v této podobě uvádí alespoň jeden validní zdroj (např. SÚKL ap); pokud není progresivní pravopisná podoba obvyklá, je varianta v původní podobě uvedena v závorce parakvat (paraquat),

- pravopis latinských termínů a termínů převzatých především z angličtiny je adaptován, případně se užívá i tvaroslovně adaptované formy:

- typ thorax, asthma, haemorrhagia, discomfort, arthritis, compliance – torax, astma, hemoragie, diskomfort, případně artritida, kompliance

- pokud by mohla vzniknout nejasnost, typ lysa, je v závorce uveden původní lat. termín v nom. sg. (lyssa)

- originálním latinský nebo anglický pravopis je zachován, a to:

- je-li použit termín jako citace anatomického, nebo patologického termínu

- je-li termín obvykle užíván v českém odborném textu, typ diabetes mellitus, angina pectoris

- neadaptovaný originální termín není až na výjimky (angina pectoris – anginy pectoris atd) skloňován

- neadaptované formy se zachovávají u termínů často používaných v odborné literatuře, nemajících vhodné české ekvivalenty, zvláště anglicky psané, typu clearence, screening, scan, feedback, afterload ap

Praha a Brno září 2011vydavatelé

Seznam autorů - 1. díl

Autorsky do 1. dílu přispěli (autoři jsou uvedeni v abecedním sledu)

prof. MUDr. Zdeněk Adam, CSc., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Dagmar Adámková Krákorová, Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Lenka Babičková, Ph.D., Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

MUDr. Otakar Bednařík, Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Richard Berger, Dermatovenerologická klinika, LF MU a FN Brno (v době odevzdání rukopisu)

MUDr. Šárka Bohatá, Ph.D., Radiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Tomáš Brychta, Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Yvona Brychtová, Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Alena Buliková, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Aleš Čermák, Urologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Milan Dastych, Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Regina Demlová, Ph.D., Oddělení klinických hodnocení, Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. MUDr. Petr Dítě, DrSc., Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Jiří Dolina, Ph.D., Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Michael Doubek, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Martina Doubková, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

RNDr. Lenka Dubská, Ph.D., Oddělení laboratorní medicíny, Masarykův onkologický ústav, Brno

doc. RNDr. Ladislav Dušek, Dr., Institut biostatiky a analýz, LF MU, Brno

MUDr. Pavel Fabian, Ph.D., Oddělení onkologické a experimentální patologie, Masarykův onkologický ústav, Brno

doc. MUDr. Vuk Fait, CSc., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Lenka Foretová, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Ladislav Groch, Ph.D., I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Jana Halámková, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. MUDr. Aleš Hep, CSc., Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Ota Hlinomaz, CSc., I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Ivo Hofírek, I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Jan Holčík, DrSc., Ústav sociálního lékařství a veřejného zdravotnictví, LF MU, Brno

MUDr. Anna Hrazdirová, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

MUDr. Libuše Husová, Ph.D., Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Richard Chaloupka, CSc., Ortopedická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Václav Chaloupka, CSc., Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Josef Chovanec, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

†doc. MUDr. Stanislav Janoušek, CSc., Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Bohdan Kadlec, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Zdeněk Kala, CSc., Chirurgická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Bohuslav Kianička, Ph.D., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Dagmar Kindlová, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

MUDr. Igor Kiss, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Jarmila Kissová, Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Martin Klabusay, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Ivo Kocák, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Jiří König, Oddělení ORL, LF MU a FN Brno

Mgr. Jana Koptíková, Ph.D., Institut biostatiky a analýz, LF MU, Brno

MUDr. Zdeněk Kořístek, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Zdeněk Král, CSc., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Marta Krejčí, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Radek Kroupa, Ph.D., Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Lucie Křikavová, Radiologická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Růžena Lábrová, Ph.D., Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Radek Lakomý, Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. MUDr. Jan Lata, CSc., Katedra interních oborů, LF Ostravské univerzity a FN Ostrava

MUDr. Jolana Lipoldová, Ph.D., I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Ondřej Ludka, Ph.D., Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Pavel Matuška, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

MUDr. Miloslava Matýšková, CSc., Oddělení klinické hematologie, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Jaroslav Meluzín, CSc., I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Zdeněk Merta, CSc., Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

prof. RNDr. Vojtěch Mornstein, CSc., Biofyzikální ústav, LF a PřF MU, Brno

RNDr. Jan Mužík, Ph.D., Institut biostatiky a analýz, LF MU, Brno

MUDr. Tomáš Nebeský, Radiologická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Anna Nečasová, CSc., Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Marta Nedbálková, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Miroslava Nekulová, CSc., Oddělení laboratorní medicíny, Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Jiří Neubauer, Radiologická klinika, LF MU a FN Brno (v době odevzdání rukopisu)

doc. MUDr. Miroslav Novák, CSc., I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Ivo Novotný, CSc., Interní gastroenterologická klinika a Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a FN Brno a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Jan Novotný, Ph.D., Oddělení klinické hematologie, LF MU a FN Brno

MUDr. Radka Obermannová, Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. MUDr. Dalibor Pacík, CSc., Urologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Markéta Palácová, Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. MUDr. Miroslav Penka, CSc., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Jiří Petera, CSc., Klinika onkologie a radioterapie LF UK a FN Hradec Králové

MUDr. Katarína Petráková, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Eva Pokojová, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

MUDr. Luděk Pour, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Aleš Průcha, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

doc. MUDr. Zdeněk Ráčil, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Arne Rovný, Urologické oddělení, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Zdeněk Řehák, Oddělení nukleární medicíny, Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Jan Simonides, Hematologicko-transfuzní oddělení, Nemocnice Znojmo

prof. MUDr. Jana Skřičková, CSc., Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

MUDr. Petr Smejkal, Ph.D., Oddělení klinické hematologie, LF MU a FN Brno

MUDr. Dorota Sobotová, CSc., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

doc. MUDr. Vladimír Soška, CSc., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Miroslav Souček, CSc., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Yvonne Staňková, Ph.D., Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

MUDr. Karel Starý, Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Marek Svoboda, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Jan Svojanovský, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Ivo Šabacký, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno (v době odevzdání rukopisu)

prof. MUDr. Pavel Šlampa, CSc., Klinika radiační onkologie, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. RNDr. Jana Šmardová, CSc., Ústav patologie, LF MU a FN Brno

MUDr. Lenka Šmardová, Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Jana Špeldová, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Jindřich Špinar, CSc., Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Lenka Špinarová, Ph.D., I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Martin Tesák, Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Jiří Tomášek, Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

doc. MUDr. Miroslav Tomíška, CSc., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Štěpán Tuček, Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Pavel Turčáni, Klinika nemocí plicních a tuberkulózy, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Dalibor Valík, Ph.D., Oddělení laboratorní medicíny, Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Jiří Vaníček, Ph.D., Klinika zobrazovacích metod, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Jiří Vítovec, CSc., I. interní kardioangiologická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

doc. MUDr. Jiří Vokurka, CSc., Chirurgická klinika, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Jiří Vorlíček, CSc., dr. h. c., Lékařská fakulta MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Tomáš Zatočil, Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

RNDr. Jiřina Zavřelová, Oddělení klinické hematologie, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Vladimír Zbořil, CSc., Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Assadulah Zharfbin, Ph.D., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno (v době odevzdání rukopisu)

prof. MUDr. Jan Žaloudík, CSc., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

Seznam autorů - 2. díl

Autorsky do 2. dílu přispěli (autoři jsou uvedeni v abecedním sledu)

prof. MUDr. Zdeněk Adam, CSc., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Karola Balšíková, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

doc. MUDr. Drahomíra Bartošová, CSc., Klinika dětských infekčních nemocí, LF MU a FN Brno

MUDr. Jana Bělobrádková, Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Petr Brhel, CSc., Klinika pracovního lékařství, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Petr Burkoň, Ph.D., Klinika radiační onkologie, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. MUDr. Ivan Čapov, CSc., I. chirurgická klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Eva Češková, CSc., Psychiatrická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Zdeněk Fojtík, Ph.D., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Tomáš Freiberger, Ph.D., Ústav klinické imunologie a alergologie, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Renata Gaillyová, Ph.D., Oddělení lékařské genetiky, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Roman Gál, Ph.D., Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Marek Hakl, Ph.D., Anesteziologicko-resuscitační klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Jitka Hillová Mannová, Ph.D., Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Alena Holčíková, Ph.D., Klinika dětských infekčních nemocí, LF MU a FN Brno

MUDr. Alena Hondlová, Interní klinika, Uherskohradišťská nemocnice

MUDr. Jan Hruda, Ph.D., Anesteziologicko-resuscitační klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Petr Husa, CSc., Klinika infekčních chorob, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Richard Chaloupka, CSc., Ortopedická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Jana Juránková, Ph.D., Oddělení klinické mikrobiologie, LF MU a FN Brno

MUDr. Ladislav Kabelka, Ph.D., Dům léčby bolesti s hospicem sv. Josefa, Rajhrad

prof. MUDr. Zdeněk Kadaňka, CSc., Neurologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Milan Kratochvíl, Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Lenka Krbková, CSc., Klinika dětských infekčních nemocí, LF MU a FN Brno

MUDr. Petr Krifta, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Darja Krusová, Ph.D., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Jiří Litzman, CSc., Ústav klinické imunologie a alergologie, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Jan Maláska, Ph.D., Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Hana Matějovská Kubešová, CSc., Klinika interní, geriatrie a praktického lékařství, LF MU a FN Brno

†prof. Ing. Jiří Matoušek, DrSc., Centrum pro výzkum toxických látek v prostředí, PřF MU, Brno

MUDr. Hana Meluzínová, Klinika interní, geriatrie a praktického lékařství, LF MU a FN Brno

MUDr. Blanka Mičánková Adamová, Ph.D., Neurologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Miroslav Moráň, Neurologická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Petr Němec, Ph.D., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Pavel Nohel, Ph.D., Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Bronislava Novotná, Ph.D., Interní gastroenterologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Jan Novotný, Ph.D., Oddělení klinické hematologie, LF MU a FN Brno

MUDr. Věra Olšovská, Ph.D., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Jindřich Olšovský, Ph.D., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Helena Ondrášková, Ph.D., Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Martin Pavlík, Ph.D., Anesteziologicko-resuscitační klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Miroslav Penka, CSc., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Vlasta Polcarová, Klinika interní, geriatrie a praktického lékařství, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Martin Repko, Ph.D., Ortopedická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Igor Sas, Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Dagmar Seidlová, Ph.D., Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Ondřej Sláma, Ph.D., Klinika komplexní onkologické péče, LF MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

MUDr. Svatava Snopková, Ph.D., Klinika infekčních chorob, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Vladimír Soška, CSc., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Bronislav Stibor, Landesklinikum Baden bei Wien

MUDr. Otmar Stránský, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Eva Straževská, Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Pavel Suk, Ph.D., Anesteziologicko-resuscitační klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Pavel Ševčík, CSc., Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Kamil Ševela, CSc., II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Helena Šiprová, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

doc. MUDr. Vladimír Šrámek, Ph.D., Anesteziologicko-resuscitační klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

doc. MUDr. Pavel Šťourač, Ph.D., Neurologická klinika, LF MU a FN Brno

MUDr. Petr Šťourač, Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Vojtěch Thon, Ph.D., Ústav klinické imunologie a alergologie, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Ondřej Toman, Ph.D., Interní kardiologická klinika, LF MU a FN Brno

doc. MUDr. Miroslav Tomíška, CSc., Interní hematoonkologická klinika, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Anna Vašků, CSc., Ústav patologické fyziologie, LF MU a FN Brno

MUDr. Stanislav Voháňka, CSc., MBA, Neurologická klinika, LF MU a FN Brno

prof. MUDr. Jiří Vorlíček, CSc., dr. h. c., Lékařská fakulta MU a Masarykův onkologický ústav, Brno

prof. MUDr. Miroslav Votava, CSc., Mikrobiologický ústav, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Pavel Weber, CSc., Klinika interní, geriatrie a praktického lékařství, LF MU a FN Brno

MUDr. Dalibor Zeman, II. interní klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

MUDr. Jitka Zemanová, Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Iveta Zimová, Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny, LF MU a FN Brno

MUDr. Václav Zvoníček, Ph.D., Anesteziologicko-resuscitační klinika, LF MU a FN U sv. Anny, Brno

prof. MUDr. Alexandra Žourková, CSc., Psychiatrická klinika, LF MU a FN Brno

1 Úvod do vnitřního lékařství: obecná problematika

prof. MUDr. Jan Holčík, DrSc.

1.1 Zdraví a nemoc

Jan Holčík

Posláním medicíny není jen čelit zdravotním nesnázím, ale i pomáhat lidem najít cestu ke zdraví a těšit se z něho co nejdéle. Zdraví samo je jeden ze základních cílů péče o zdraví i nesporná životní hodnota.

Se slovem zdraví se každý z nás setkal již v útlém věku. Užíváme je každodenně a většina z nás nepochybuje o jeho významu. Běžně se uvádí, že zdraví je jeden z důležitých předpokladů plného, plodného a skutečně kvalitního lidského života. Zdraví lidí je rovněž nezbytná podmínka úspěšného ekonomického a sociálního rozvoje.

Pojem zdraví je krajně obtížné definovat. Když soudíme, že jsme zdraví, obvykle to znamená, že nám „nic není, že nás nic nebolí“. Problémy mohou nastat, pokud je žádoucí zdraví měřit a hodnotit, zjišťovat okolnosti, které je ovlivňují, a volit i přijímat opatření, která ke zdraví vedou.

1.1.1 Definice zdraví

Dnes již klasická definice zdraví podle Světové zdravotnické organizace (SZO World Health Organisation; WHO) říká, že „zdraví je stav úplné tělesné, duševní a sociální pohody, a nejen nepřítomnost nemoci nebo tělesné vady“(Health is a state of complete physical, mental and social well-being and not merely the absence of disease or infirmity).

Občasné rozpaky způsobuje skutečnost, že se nejedná v pravém slova smyslu o definici. Je to jeden z odstavců Ústavy WHO pojímaný při svém vzniku spíše jako představa cíle, na který by se WHO měla orientovat.

Zmíněná definice vymezuje zdraví pozitivně (stav úplné tělesné, duševní a sociální pohody) i negativně (nepřítomnost nemoci nebo tělesné vady).

Pro bližší pochopení obsahu definice lze stručně uvést obsah jednotlivých komponent zdraví.

Tělesné zdraví znamená stav bez nemoci, nenarušené fyziologické funkce a biologickou integritu jedince.

Duševní zdraví se týká jak nepřítomnosti psychické nemoci, tak některých psychologických charakteristik, jako jsou např. intelektuální schopnosti, emoční zdraví a subjektivní pocit zdraví.

Sociální zdraví je dáno schopností individua jednat s ostatními lidmi, spoluvytvářet bohaté mezilidské vztahy, vhodně reagovat na změny sociálního prostředí a naplňovat adekvátní společenské role.

Mění-li se okolnosti, může se měnit i důležitost dílčích komponent zdraví. Zejména při hodnocení zdraví je nezbytné zvážit, jaká složka zdraví je v dané situaci nejdůležitější. Proto jsou obvykle vytvářeny i tzv. operační definice zdraví orientované na ty charakteristiky zdraví, resp. nemocí, které jsou důležité pro zamýšlenou studii.

Některé z operačních definic mají obecnější platnost, např: „Zdraví je potenciál vlastností (schopností) člověka vyrovnat se s nároky (působením) vnitřního a zevního prostředí bez narušení životních funkcí.“ Nebo „Zdraví je relativně optimální stav tělesné, duševní a sociální pohody při zachování všech životních funkcí, společenských rolí a schopnosti organizmu přizpůsobit se měnícím se podmínkám prostředí.“ Tato operační definice má 3 základní složky:

- tělesnou a psychosociální integritu navozující stav optimální pohody

- nenarušenost životních funkcí a společenských rolí

- adaptabilitu, tj. přizpůsobivost ve smyslu fyziologické a sociální homeostázy

1.1.2 Zdraví jako individuální a sociální hodnota

Zdraví není jen prostá biologická charakteristika organizmu. Představuje i významnou humánní hodnotu. Je provázeno mnohými společenskými, právními, politickými, ekonomickými, kulturními a dalšími okolnostmi.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

Úvodní slovo

předsedy České lékařské společnosti Jana Evangelisty Purkyně

Úvodní slovo

děkana Lékařské fakulty Masarykovy univerzity v Brně

Úvodní slovo

editora

Úvodní slovo

vydavatelů

Seznam autorů - 1. díl

Seznam autorů - 2. díl

1 Úvod do vnitřního lékařství: obecná problematika

1.1 Zdraví a nemoc

1.1.1 Definice zdraví

1.1.2 Zdraví jako individuální a sociální hodnota

1.1.3 Modely zdraví

1.1.5 Nemoc

1.1.6 Determinanty zdraví

1.2 Strategie prevence

1.2.3 Definice a typy prevence

1.2.5 Vyhledávání nemocí

1.2.6 Screening

1.3 Kvantifikace ve vnitřním lékařství

1.3.5 Měření

1.3.6 Měření výskytu nemocí v populaci

1.3.7 Další oblasti kvantifikace

1.4 Základní vyjádření k alternativní medicíně

1.4.3 Přehled v ČR nejrozšířenějších metod CAM

Poznámky k CAM v onkologii

2 Kardiovaskulární onemocnění

2.1 Ateroskleróza

2.2 Arteriální hypertenze

2.2.3 Sekundární hypertenze

2.2.4 Hypertenze za speciálních okolností

2.3 Chronická arteriální hypotenze

2.4 Synkopa

2.4.1 Kardiovaskulární synkopy

2.5 Ischemická choroba srdeční

2.5.1 Akutní koronární syndromy

2.5.2 Chronická ischemická choroba srdeční

2.6 Akutní srdeční selhání

2.8 Kardiomyopatie

2.8.5 Specifické kardiomyopatie

2.10 Poruchy srdečního rytmu

2.10.1 Arytmie

2.10.4 Junkční tachykardie

2.10.7 Síňové monomorfní makroreentry tachyarytmie

2.10.3 Kardiostimulace a defibrilace

2.11 Vrozené srdeční vady v dospělosti

2.11.1 Jednotlivé druhy srdečních vad

2.11.2 Společná problematika VSV v dospělosti

2.12 Nádory srdce

2.13 Zánětlivá onemocnění srdce

2.13.2 Perikarditidy

2.14 Plicní embolie

2.14.2.1 Amniová embolie

2.15 Chronická plicní hypertenze

2.15.3 Plicní hypertenze při onemocnění plic nebo hypoxemii

2.16 Angiologie

2.16.1 Tromboembolická nemoc

2.16.2 Onemocnění aorty a velkých tepen

2.16.3 Onemocnění periferních tepen

2.16.4 Choroby žil a mízního systému

2.17 Kardiovaskulární farmakoterapie

2.17.6 Srdeční glykozidy, inotropní látky a sympatomimetika

2.17.7 Vazodilatační látky

2.17.9 Hypolipidemika

2.17.10 Antitrombotika

2.18 Rehabilitace nemocných s kardiovaskulárním onemocněním

3 Bronchopulmonální onemocnění

3.4 Nejčastější bronchopulmonální onemocnění

3.4.2 Hypersenzitivní pneumonitida a plicní eozinofilní infiltráty

3.4.7 Difuzní parenchymatózní nemoci plic

3.4.10 Tuberkulóza

3.4.12 Onemocnění pleury, bránice, mediastina a hrudní stěny

3.4.13 Poruchy respirace včetně poruch ventilace

4 Onemocnění zažívacího ústrojí

4.1 Vyšetřovací metody zažívacího ústrojí

4.1.1 Endoskopické metody

4.1.3 Dechové testy při vyšetření zažívacího ústrojí

4.1.4 Gastrointestinální hormony

4.2 Onemocnění gastrointestinálního traktu

4.2.1 Dyspepsie

4.2.2 Choroby jícnu

4.2.3 Vředová choroba gastroduodena a příbuzné choroby

4.2.4 Poruchy vstřebávání, malabsorpce

4.2.5 Zánětlivá střevní onemocnění

4.2.6 Průjmy a zácpa

4.2.8 Další nemoci tračníku a rekta a vaskulární poruchy střev

4.2.9 Výživa nemocných s onemocněním trávicího traktu

4.3.1 Onemocnění jater

4.3.2 Onemocnění žlučníku a žlučových cest

4.4 Onemocnění pankreatu

5 Onemocnění ledvin a močových cest

5.1 Úvod do nefrologie

5.2.1 Vrozená a dědičná onemocnění ledvin

5.2.2 Glomerulopatie

5.2.3 Tubulointersticiální onemocnění ledvin

5.2.4 Infekce močových cest a pyelonefritida

5.2.5 Vaskulární onemocnění ledvin a systémové vaskulitidy

5.2.6 Akutní poškození ledvin

5.2.7 Chronické onemocnění ledvin

5.3 Ledviny a hypertenze

5.4 Ledviny a těhotenství

5.4.2 Hypertenze

5.7 Obstrukce vývodných močových cest

5.8 Poruchy acidobazické rovnováhy

5.8.1 Metabolická acidóza

5.9 Vodní a elektrolytové poruchy bilance rovnováhy

5.10.1 Principy dialyzační léčby

6 Onkologie, hematoonkologie a hematologie

6.1.1 Epidemiologie nádorů – stručný úvod do problematiky

6.1.1.1 Epidemiologie nádorů – sledování pomocí populačních onkologických registrů

6.1.1.3 Vliv demografických parametrů na ukazatele epidemiologie nádorů

6.1.2 Geneticky podmíněné malignity

6.1.2.3 Některé syndromy s dědičnou dispozicí k nádorům

6.1.3 Úvod do patologie nádorů

6.1.3.3 Základní vlastnosti nádorů

6.1.4 Nádorové markery

6.1.5 Systémové a paraneoplastické projevy maligních onemocnění

6.1.5.3 Obecné příznaky (paraneoplastické) maligních chorob

6.1.5.4 Hematologické paraneoplastické projevy maligních chorob a angiopatie související s nádory

6.1.5.5 Paraneoplastické endokrinopatie

6.1.5.9 Muskuloskeletální paraneoplastické projevy

6.1.5.10 Kloubní a pojivové neboli revmatologické příznaky maligních chorob

6.1.5.11 Kožní paraneoplastické projevy

6.1.5.12 Kardiologické a oběhové projevy maligních nádorů

6.1.6 Prevence onkologických onemocnění

6.1.6.2 Definice pojmů a obecné informace o prevenci maligních chorob

6.1.6.3 Prevence vybraných nádorových onemocnění

6.1.7 Principy chirurgické léčby nádorů

6.1.7.2 Diagnostické chirurgické výkony

6.1.7.3 Profylaktické operace předcházející manifestnímu nádorovému onemocnění

6.1.7.5 Speciální postupy k odstraňování jaterních metastáz

6.1.8 Principy protinádorové chemoterapie

6.1.8.2 Mechanizmy účinku cytostatik

6.1.8.4 Základní skupiny cytostatik

6.1.9 Nežádoucí účinky cytostatik

6.1.9.3 Nevolnost a zvracení

6.1.9.11 Kožní a adnexální toxicita cytostatik

6.1.9.13 Infekční komplikace u onkologických nemocných a jejich léčba

6.1.10 Principy hormonoterapie v onkologii

6.1.10.3 Typy hormonoterapie

6.1.10.4 Léčba karcinomu prsu

6.1.11 Cílená léčba v onkologii

6.1.11.2 Inhibitory tyrozinkináz (TKI)

6.1.11.3 Monoklonální protilátky

6.1.12 Principy radioterapie

6.1.12.3 Základní metody a principy radioterapie v klinické praxi

6.1.12.6 Indikace radioterapie

6.1.13 Náhlé stavy v onkologii

6.1.13.5 Jiné akutní stavy

6.2.1 Zhoubné nádory kůže

6.2.1.2 Ostatní maligní kožní nádory

6.2.2 Zhoubné nádory hlavy a krku

6.2.3 Nádory plic, pleury a mediastina

6.2.3.1 Nádory plic

6.2.3.2 Nádory pleury

6.2.3.3 Zhoubné nádory mediastina

6.2.4 Karcinom prsu

6.2.5 Zhoubné nádory gastrointestinálního traktu

6.2.5.4 Zhoubné nádory tenkého střeva

6.2.5.5 Zhoubné nádory tlustého střeva

6.2.6 Primární zhoubné nádory jater, žlučníku a žlučových cest

6.2.7 Zhoubné nádory pankreatu

6.2.8 Neuroendokrinní tumory

6.2.9 Zhoubné nádory ledvin a vývodných močových cest

6.2.9.1 Nádory ledvin

6.2.12 Gynekologické maligní tumory

6.2.13 Primární nádory kostí a měkkých tkání

6.2.13.1 Primární nádory kostí

6.2.16 Nádory štítné žlázy

6.3.2 Akutní myeloidní leukemie

6.3.6. Polycythaemia vera a jiné příčiny zvýšené hodnoty hematokritu

6.3.9 Eozinofilie

6.3.9.2 Sekundární eozinofilie

6.3.10 Atypické myeloproliferativní choroby

6.3.10.1 Molekulárně definované atypické myeloproliferativní choroby

6.3.10.2 Atypické myeloproliferace definované pouze klinickopatologicky

6.3.13 Chronická B-lymfatická leukemie a jí podobné stavy

6.3.14 Další chronické lymfatické leukemie

6.3.15 Monoklonální gamapatie obecně a monoklonální gamapatie nejistého významu

6.3.18 Choroby způsobné ukládáním monoklonálních imunoglobulinů, ale i jiných patologických proteinů v tkáních

6.3.20 Castlemanova choroba

6.4.2 Vyšetření krevního obrazu a orgánů krvetvorby

6.4.3 Vyšetření kostní dřeně

6.4.3.1 Předmět vyšetření a možné komplikace

6.4.4 Nedostatek železa a jiné hypochromní anémie

6.4.4.1 Hypochromní anémie

6.4.6 Megaloblastové anémie

6.4.7 Hemolýza, hemolytická anémie

6.4.7.1 Korpuskulární hemolytické anémie

6.4.7.2 Extrakorpuskulární hemolytické anémie

6.4.8 Hemoglobinopatie

6.4.8.1 Talasemie

6.4.8.2 Hemoglobinopatie

6.4.9 Poruchy leukocytárního systému

6.4.9.1 Kvantitativní poruchy leukocytárního systému

6.4.10 Poruchy krevních destiček

6.4.10.2 Kvantitativní poruchy primární hemostázy

6.4.10.3 Kvalitativní poruchy primární hemostázy – trombocytopatie

6.4.10.5 Medikamentózní hemostyptická léčba

6.4.11 Krvácivé stavy z plazmatických příčin

6.4.11.1 Vrozené koagulopatie

6.4.13 Trombotické stavy

6.4.14 Získané poruchy koagulace

6.4.15 Hemoterapie

6.4.15.1 Indikace transfuzních přípravků

6.4.15.2 Indikace plazmatických derivátů u pacientů s krvácením či s rizikem krvácení

6.4.17 Hemokoagulační laboratorní vyšetření

7 Onemocnění pojivové tkáně a kloubů

7.2 Nemoci pojivové tkáně – přehled

7.2.1 Difuzní (systémové) nemoci pojiva

7.2.1.4 Systémová skleróza (sklerodermie)

7.2.1.7. Systémové vaskulitidy

7.2.2 Artritidy se vztahem k infekci

7.2.3 Séronegativní spondylartritidy

7.2.5 Krystaly indukované artritidy

7.2.6 Mimokloubní revmatizmus

7.2.6.2 Lokalizované formy mimokloubního revmatizmu

7.2.7 Metabolická kostní onemocnění

7.3 Možnosti léčby nemocí pojivových tkání

7.3.3 Revmatochirurgie

8 Onemocnění imunitního systému

8.4 Imunodeficitní stavy u dospělých

8.4.1 Primární imunodeficity

8.4.1.2 Protilátkové imunodeficity

8.4.1.4 Poruchy fagocytózy

8.4.1.5 Defekty komplementového systému

8.4.1.6 Další dobře definované imunodeficity

8.4.2 Sekundární imunodeficity

8.5 Základy interpretace výsledků imunologických laboratorních testů

8.6 Alergická onemocnění

8.6.2 Jednotlivá alergická onemocnění 8.6.2.1 Anafylaktický šok

8.6.2.7 Jiné plicní onemocnění s imunopatologickou reakcí

8.6.2.9 Atopická a kontaktní dermatitida

9 Endokrinologická a metabolická onemocnění

9.1 Základy endokrinologie

9.1.2 Biosyntéza

9.1.9 Vyšetřovací metody v endokrinologii

9.2 Onemocnění hypotalamo- hypofyzárního systému

9.2.1 Expanze v oblasti hypotalamu a hypofýzy

9.2.1.2 Hyperfunkční syndromy hypofýzy

9.2.3 Poruchy hypotalamo- neuro-hypofyzárního systému

9.3 Nemoci štítné žlázy

9.3.4 Záněty štítné žlázy

9.3.5 Funkční poruchy

9.3.5.1 Hypotyreóza

9.3.5.2 Hypertyreóza

9.3.6 Nádory štítné žlázy

9.4. Poruchy příštítných tělísek a jiné hyperkalcemické a hypokalcemické syndromy

9.5 Onemocnění nadledvin

9.5.1 Poruchy kůry nadledvin

9.5.1.2 Hyperfunkce kůry nadledvin

9.5.3 Sympatikoadrenální systém

9.6 Poruchy gonád a reprodukčních orgánů

9.6.1 Poruchy varlat a mužských reprodukčních orgánů

Primární hypogonadizmy

Sekundární hypogonadizmy

9.6.2 Poruchy vaječníků a ženských reprodukčních orgánů

Primární hypogonadizmy

Sekundární hypogonadizmy

9.6.2.2 Hyperfunkce ovarií

9.7 Endokrinní tumory zažívacího traktu a pankreatu

9.7.2 Neuroendokrinní nádory pankreatu

9.8 Polyglandulární endokrinologické syndromy a MEN

9.8.2 Mnohočetné endokrinní neoplazie

9.9 Diabetes mellitus

9.9.1 Diabetes mellitus 1. typu

9.9.2 Diabetes mellitus 2. typu

9.9.6 Akutní komplikace diabetes mellitus

9.9.7 Chronické komplikace diabetu

9.9.7.1 Specifické komplikace diabetu

9.9.7.2 Nespecifické komplikace diabetu

9.10 Jiná metabolická onemocnění

9.10.1 Porfyrie

9.10.1.3 Hepatální porfyrie

9.10.2 Glykogenová střádací onemocnění

9.10.2.1 Glykogenózy

9.10.2.2 Lyzozomální střádací choroby

9.10.3 Poruchy metabolizmu aminokyselin

9.10.4 Poruchy metabolizmu železa

9.10.5 Poruchy metabolizmu lipidů

9.10.5.1 Nejčastější geneticky podímněné DLP

9.10.6 Obezita

10 Medicína akutních stavů

10.2 Základy medicíny kritických stavů

10.9 Kardiogenní šok

10.10 Plicní edém

Plicní edém z nejasných nebo mnohočetných příčin

10.12 Akutní stavy v neurologii

10.12.1 Akutní stavy zmatenosti a kómata

10.12.2 Akutní péče v neurologii

10.12.2.1 Cévní onemocnění mozku

10.12.2.2 Krvácení do mozku

10.12.2.3 Traumatické postižení CNS

Klinické jednotky mozkových poranění

Edém mozku a jeho následky

Úrazy páteře a míchy

Epilepsie

Polyradikulitidy a polyneuropatie

Neurologické a neuromuskulární komplikace u kriticky nemocných

10.13 Předoperační vyšetření, poučení a příprava nemocného

10.13.3 Předoperační vyšetření

10.13.5 Předoperační příprava pacienta

11 Infekční onemocnění

11.1 Základy infekčního lékařství

11.2 Základní klinické symptomy

11.2.2 Infekce kůže, svalů a měkkých tkání

11.2.4 Intraabdominální infekce a abscesy

11.2.4.3 Infekce pankreatu

11.2.4.4 Peritonitida

11.2.5 Akutní průjem infekčního původu

11.2.5.1 Akutní průjmová onemocnění – klasifikace podle etiologie

11.2.6 Sexuálně přenášené choroby – přehled a klinický význam

11.2.7 Oportunní infekce u imunokompromitovaných pacientů

Infekce grampozitivními bakteriemi

Infekce gramnegativními bakteriemi

Infekce Mycobacterium spp

11.2.8 Infekce nervového systému

Pachymeningitida

11.2.9 Exantém

11.2.10 Uzlinový syndrom

11.3 Nozokomiální infekce

11.3.1 Nákazy získané ve zdravotnickém zařízení

11.3.1.1 Bakteriální nozokomiální infekce

11.3.2 Infekce přenášené při transplantacích

Herpesvirové infekce

Viry hepatitid

11.4 Diagnostika a léčba bakteriálních infekcí

11.4.1 Diagnostika bakteriálních infekcí

11.4.1.1 Přímý průkaz bakteriálních infekcí

11.4.1.3 Molekulární detekce patogenů

11.4.2 Léčba a profylaxe bakteriálních infekcí

11.4.2.1 Beta-laktamová antibiotika

11.4.2.12 Další chemoterapeutika

11.4.2.13 Chinolony

11.5 Infekce vyvolané grampozitivními bakteriemi

11.5.1 Streptokokové a enterokokové infekce

11.5.3 Stafylokokové infekce

11.5.4 Difterie a jiné korynebacilární infekce

11.6 Nemoci vyvolané gramnegativními bakteriemi

11.6.9 Infekce necholerovými vibrii

11.6.14 Hemofilové infekce

11.6.15 Pertuse a jiné bordetelové infekce

11.6.26 Bartonelózy

11.7 Některé anaerobní infekce

11.8 Mykobakteriální infekce

11.9 Spirochetové infekce

11.10 Infekce vyvolané rickettsiemi, ehrlichiemi, mykoplazmaty a chlamydiemi

11.10.3 Infekce vyvolané mykoplazmaty

11.10.3.1 Infekce vyvolané zástupci rodu Mycoplasma

11.10.3.2 Infekce vyvolané zástupci rodu Ureaplasma

11.10.4 Infekce vyvolané chlamydiemi

11.10.4.2 Infekce vyvolané Chlamydia trachomatis

11.11 Virové infekce – diagnóza, léčba, profylaxe

11.11.1 Laboratorní diagnostika virových infekcí

11.11.1.1 Přímý průkaz virových nákaz

11.11.1.2 Nepřímý průkaz virových nákaz

11.11.1.3 Obecné zásady virologické diagnostiky

11.11.1.4 Hodnocení výsledků virologického vyšetření

11.11.2 Léčba a profylaxe virových infekcí

11.12 Infekce způsobené DNA-viry

11.12.1 Infekce lidskými herpetickými viry

11.12.1.2 Infekce virem Varicella zoster

11.12.1.3 Infekce virem Epsteina-Barrové

11.12.2 Parvovirózy

11.13 Infekce způsobené respiračními viry

11.14 Infekce způsobené RNA- viry

11.14.2 Enterovirové infekce

11.14.4 Infekce vyvolané poxviry

11.14.6 Arbovirózy

11.14.7 Virové hemoragické horečky

11.14.7.7 Hantavirové horečky

11.15 Onemocnění HIV/ AIDS

11.15.2 Infekční komplikace u HIV/ AIDS

11.15.2.1 Mykotická onemocnění

11.15.2.2 Parazitární onemocnění

11.15.2.4 Mykobakteriózy

11.15.2.5 Virové infekce

11.15.3 Nádory spojené s HIV/ AIDS

11.15.5 Antiretrovirová terapie

11.15.5.5 Inhibitory vstupu

11.16 Virové hepatitidy

11.17 Mykotické infekce

11.17.3 Systémové mykózy

11.17.3.1 Kandidózy

11.17.3.2 Aspergilózy

11.17.3.3 Kryptokokóza (torulóza, evropská blastomykóza)

11.17.3.6 Endemické mykózy

11.18 Diagnostika parazitárních infekcí

11.18.2 Vzorky ze zažívacího traktu

11.18.2.1 Stolice

11.18.3 Vzorky z urogenitálního traktu

11.18.6 Krev

11.18.6.1 Krev k přímému průkazu parazitů

11.19 Protozoózy

11.19.7 Leishmaniózy

11.19.8 Trypanozomózy

11.20 Helmintózy

11.20.1 Střevní nematodózy

11.20.2 Schistozomóza a jiné trematodózy

11.20.3 Cestodózy

11.20.4 Tkáňové nematodózy

11.21 Prionové infekce

11.21.2 Spongiformní encefalopatie zvířat

11.22 Infekční onemocnění z hlediska pracovního lékařství

12 Neurologická onemocnění

12.1 Choroby CNS

12.1.1 Záchvatové choroby

12.1.2 Cerebrovaskulární onemocnění

12.1.2.1 Ischemické mozkové příhody

12.1.3 Neurodegenerativní onemocnění

12.1.3.1 Alzheimerova nemoc

12.1.3.2 Parkinsonova choroba

12.1.4 Ataxie

12.1.5 Atrofie

12.1.6 Onemocnění autonomního nervového systému

12.1.7 Neuralgie trigeminu (primární neuralgie trigeminu)

12.1.8 Primárně vertebrogenní onemocnění

12.1.8.1 Hlavní klinické neurologické syndromy v krční oblasti

12.1.8.2 Hlavní klinické neurologické syndromy v hrudní oblasti

12.1.8.3 Hlavní klinické neurologické syndromy v lumbosakrální oblasti

12.1.9 Kraniocerebrální traumata

12.1.9.1 Uzavřená poranění hlavy

12.1.9.3 Následky traumat hlavy

12.1.10 Mozkové nádory

12.1.10.1 Gliomy

12.1.10.2 Negliální nádory mozku

Nejčastější paraneoplastické syndromy

12.1.12 Infekční choroby nervového systému

12.1.12.2 Virové infekce

12.1.12.3 Herpetické infekce

12.1.12.4 Bakteriální infekce CNS

12.1.12.5 Prionové infekce

12.2 Svalové choroby a choroby periferních nervů

12.2.1 Polyneuropatie

12.2.1.1 Hereditární polyneuropatie

12.2.1.2 Získané polyneuropatie

12.2.1.3 Sekundární polyneuropatie

12.2.2 Nejčastější onemocnění kosterního svalstva

12.2.2.1 Svalové dystrofie

12.2.2.2 Pletencové myopatie

12.2.2.3 Distální myopatie

12.2.2.4 Myotonická dystrofie

Zánětlivé myopatie

Tyreopatické myopatie

12.2.2.6 Myastenie a poruchy neuromuskulárního přenosu

12.2.2.7 Poruchy čichu a chuti

13 Psychiatrická onemocnění

13.2 Zvláštní přístupy k určitým skupinám pacientů

13.4 Kognitivní poruchy

13.5 Duševní poruchy a poruchy chování vyvolané účinkem psychoaktivních látek (F10– F19)

13.6 Psychotické poruchy

Schizofrenie, schizofrenní poruchy a poruchy s bludy (F20– F29)

13.7 Afektivní poruchy (F30– F34)

13.8 Neurotické poruchy

13.8.1 Fobické úzkostné poruchy

13.8.2 Jiné úzkostné poruchy

13.8.3 Jiné neurotické poruchy

13.10 Poruchy osobnosti

13.11 Základy psychoterapie

14 Geriatrie

14.1 Obecná část

14.1.5 Biologie stárnutí

14.2 Komplexní geriatrické hodnocení

14.3 Geriatrická syndromologie

14.3.1. Poruchy výživy a příjmu tekutin ve stáří

14.3.3 Poruchy spánku ve stáří

14.3.4 Poruchy chování ve stáří

14.4 Velké interdisciplinární syndromy – giganti geriatrie – 5 I

14.4.1 Intelektové poruchy

14.4.4 Inkontinence

14.4.5 Poruchy integrity kůže

14.5 Sociální problematika v geriatrii

14.6 Zvláštnosti onemocnění jednotlivých systémů u starších nemocných

15 Otravy a předávkování

15.2 Speciální část

15.2.1 Otravy výrobky chemického průmyslu

15.2.2 Lékové otravy

15.2.3 Otravy návykovými látkami

15.2.4 Otrava houbami

16 Genetika v interní medicíně

16.1 Genetika v interní medicíně – obecná část

16.1.1 Mutace v DNA

16.1.7 Základní disciplíny pro studium genetické predispozice

16.2 Genetika v interní medicíně – speciální část

16.2.1 Genetické poradenství u onemocnění nervového systému

16.2.3 Genetické poradenství u nemocí kraniofaciální oblasti

16.2.5 Genetické poradenství u chorob kardiovaskulárního systému

16.2.6 Genetické poradenství u nemocí plic

16.2.7 Genetické poradenství u nemocí gastrointestinálního traktu

16.2.8 Genetické poradenství u nemocí ledvin a močových cest

16.2.9 Genetické poradenství u endokrinních chorob včetně poruch reprodukce

16.2.10 Genetické poradenství u hematologických nemocí

16.2.11 Genetické poradenství v onkologii

16.2.12 Environmentální rizika v lékařské genetice

17 Chemický, biologický, radiologický a jaderný terorizmus z pohledu klinické medicíny

17.1 Obecná charakteristika terorizmu

17.1.3 Základní typy terorizmu z pohledu nástrojů ozbrojeného násilí

17.2 Chemický terorizmus

17.2.2 Metody a prostředky chemického terorizmu

17.3 Biologický terorizmus

17.4 Radiologický a jaderný terorizmus

17.4.4 Akutní nemoc z ozáření

17.4.5 Kontaminace

17.4.11 Léčba radiačního poškození

18 Bolest

18.2 Principy symptomatické léčby akutní a chronické bolesti

18.2.1 Symptomatická léčba akutní bolesti

18.2.2 Symptomatická léčbachronické bolesti

Léčebné modality v symptomatické léčbě chronické bolesti

18.5 Bolesti na hrudi a bolesti břicha

18.5.1 Bolesti na hrudi

18.7 Bolesti dolních končetin

18.8 Invazivní metody v léčbě chronické bolesti

18.8.1 Základní dělení invazivních metod

18.8.3 Nejužívanější invazivní techniky v léčbě chronické bolesti

19 Výživa nemocných

19 Výživa nemocných z pohledu vnitřního lékařství

19.2 Diagnóza proteino- energetické malnutrice

19.3 Stanovení výživové potřeby

19.4 Nutriční podpora v době onemocnění

19.4.1 Úprava diety, dietní doplňky

19.4.2 Sondová enterální výživa

19.4.2.1 Nazogastrická výživa

19.4.3 Parenterální výživa

19.4.3.2 Složení parenterální výživy

19.5 Zvláštnosti výživy u některých typů onemocnění

19.5.1 Výživa pacientů s onemocněním zažívacího traktu

19.6 Některé další aspekty výživy

19.6.3 Farmakologická podpora při léčbě proteino- energetické malnutrice

19.7 Organizační a ekonomické aspekty výživy

20 Paliativní medicína a péče o pacienta v závěru života

20.2 Péče o umírajícího pacienta

20.2.1 Organizace paliativní péče v ČR

21 Sexuální dysfunkce

21.1 Sexuální emoce

21.3 Diagnostika sexuálních dysfunkcí

21.4 Sexuální odezva

21.5 Neurohumorální regulace sexuálního chování

21.5.3 Pohlavní steroidy

21.7 Sexuální dysfunkce u žen

21.8 Sexuální dysfunkce u mužů

21.8.2 Poruchy erekce (selhání genitální odezvy)

21.8.3 Ejaculatio praecox

21.9 Diagnostika, diferenciální diagnostika a terapie sexuálních dysfunkcí