Knihy edice Poradce pro praxi se věnují nejrůznějším tématům z oblastí komunikace, rozvoje osobnosti, budování kariéry a vedení lidí. Edice je určena jak profesionálům z řad odborných pracovníků, například lektorům, koučům, manažerům či personalistům, tak všem ostatním, kteří chtějí zlepšit své komunikační a jiné dovednosti.

Horst Müller

Myšlenkové mapy

Jak zlepšit své myšlení, paměť, koncentraci a kreativitu

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Horst Müller, Mind Mapping, 4. Auflage

Licensed edition by the Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Federal Republic of Germany, Freiburg, 2013

Lizenzausgabe der Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Bundesrepublik Deutschland, Freiburg, 2013

Přeloženo z německého originálu knihy Horsta Müllera Mind Mapping, 4. vydání,

vydaného nakladatelstvím Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Německo, Freiburg, 2013

© 2013, Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Freiburg

All rights reserved

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5361. publikaci

Překlad Mgr. Daniel Helekal

Odpovědná redaktorka Eva Modrá

Překreslení ilustrací podle originálu Mgr. Kamila Nováková

Sazba a grafická úprava Antonín Plicka

Počet stran 112

První české vydání, Praha 2013

Čtvrté německé vydání, Freiburg 2013

Vytisklo Tisk Centrum s.r.o., Moravany

Czech edition © Grada Publishing, a.s., 2013

Cover Photo © fotobanka allphoto

ISBN 978-80-247-5057-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Antonín Plicka

ISBN 978-80-247-8871-5 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8872-2 (ve formátu EPUB)

Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

O autorovi

Horst Müller

Horst Müller je poradcem v oblasti mind mappingu a možností jeho využívání. Získal certifikát školitele myšlenkových map v Buzanově centru v Poolu (Velká Británie) a je členem společnosti koučů vmt. Nabízí semináře na téma mind mapping a jeho využívání při sebeřízení, řízení času, komunikaci a rozvoji osobnosti. Je zároveň autorem publikace věnované sebeřízení.

Internet: www.mindmapping.de, www.hrm-seminare.de

Předmluva

Znáte to taky? Psali jste si zápisky z přednášky, a po pár dnech se v nich nedokážete vyznat. Nebo si sami chcete připravit podklady na přednášku, jenže za chvíli se ve všech těch foliích a papírcích s poznámkami a skicami beznadějně ztratíte. Nebo si musíte nastudovat určité téma a potřebujete nějak smysluplně shrnout velké množství literatury. Jenže jak na to?

Psané poznámky začnou být rychle nepřehledné. Navíc se nedají dobře zapamatovat, protože využívají jen logické myšlení. Do paměti se nám ale mnohem snáz vtisknou symboly a obrázky, jelikož lidský mozek má i svou obrazotvornou stránku, která přemýšlí celostně – pravou mozkovou hemisféru.

Přesně v takových chvílích přijde nesmírně vhod metoda zvaná mind mapping, tedy myšlenkové mapy. Stejně jako klasické mapy pomáhají i mapy myšlenkové představovat si věci při nejrůznějších příležitostech obrazně – ať už si třeba zrovna potřebujete zaznamenat nové informace, shrnout obsah přednášky nebo připravit časové a projektové plány.

V této brožurce najdete praktický návod, jak myšlenkové mapy připravovat a využívat v praxi. Naučíte se je uplatňovat v nejrůznějších situacích z pracovního i soukromého prostředí – a nejen si tak usnadňovat život, ale ještě se při tom dobře bavit.

Horst Müller

1 Mind mapping – usnadněte svému mozku práci

Už jako student přišel Tony Buzan na myšlenku, že by bylo dobré využívat mozek tak, jak je od přírody zvyklý pracovat. A tak se začal intenzivně věnovat psychologickým aspektům učení a paměti. Výsledkem jeho úsilí byla zcela nová metoda zaznamenávání informací a jejich ukládání v mozku, kterou nazval mind mapping, myšlenkové mapy. V této kapitole se dozvíte:

- •v čem přesně mind mapping spočívá,

- •na jakých principech je metoda založena,

- •jak si vytvářet vlastní myšlenkové mapy.

1.1 Nástroj pro získání přehledu

„Pro věk kosmických letů a počítačů je mind mapping tímtéž, čím byly lineárně strukturované koncepty pro středověk a industriální éru.“

Tony Buzan

1.1.1 Výhody myšlenkových map

Mind mapping je metoda umožňující zvládat záplavu informací, zpracovávat je a dávat jim snadno uchopitelnou strukturu. Lidé, kteří je využívají, často přestávají cítit tlak a strach, že něco důležitého přehlédli, že zaznamenané informace už nikdy nenajdou a že se jednou provždy ztratí v informační lavině.

! Mind mapping vám může pomoci zlepšit si přehled, jasně ukázat souvislosti, vztahy a potenciální problémy, vyjádřit vaše myšlenky a přispět k tomu, abyste si je plně uvědomovali.

Myšlenkové mapy vám mohou pomoci všude tam, kde je potřeba organizace a strukturování. Pomohou vám myslet jasněji a precizněji, zároveň však umožňují i zpracovávání komplexních skutečností.

Výsledky dosažené pomocí myšlenkových map překvapily už bezpočet jejich uživatelů – proces mapování totiž vyvolává nápady a myšlenky, které dříve zůstávaly zcela nepovšimnuty. V tomto smyslu odhalují myšlenkové mapy skrytý potenciál a nové možnosti. Zkuste si to sami! Jak na vás působí následující příklad?

1.1.2 Zápis jednání – tak, nebo tak?

‖ Příklad

Ondřej Staněk a Jakub Šťastný pracují v laboratoři jako bezpečnostní technici. Celý tým se pravidelně schází na bezpečnostních poradách, při nichž si vedle oficiálního zápisu téměř všichni účastníci dělají vlastní poznámky. Zatímco Ondřej Staněk si zápisky píše v klasické lineární podobě, kreslí si Jakub Šťastný na každém jednání myšlenkovou mapu.

Poznámky Ondřeje Staňka

Myšlenková mapa Jakuba Šťastného

Když si Ondřej Staněk po dnešním jednání prohlíží své zápisky, je z nich, jako už mnohokrát předtím, poměrně rozladěný. Během diskuze se pořád něco měnilo nebo doplňovalo a účastníci neustále skákali sem a tam mezi tématy tak, že se mu prostě nepodařilo zapsat si poznámky v jasné a srozumitelné podobě.

Zatímco Ondřej Staněk se nespokojeně mračí nad svými zápisky a snaží se v nich najít červenou nit, zapisuje si Jakub Šťastný zvesela do diáře hlavní body, které z jednání vzešly. Zorientovat se mu nečinilo sebemenší problémy. Ve svých poznámkách, které si dělal formou myšlenkové mapy, si totiž už předem připravil větev se všemi informacemi a úkoly, které se ho týkaly.

Poznámky Ondřeje Staňka a Jakuba Šťastného najdete na předchozích stranách. Co jim říkáte? Jak vnímáte rozdíl mezi nimi?

1.1.3 K čemu můžete myšlenkové mapy využít?

Uvedený příklad jasně ukazuje, že pomocí myšlenkových map je možné zachytit a shrnout velké množství nejrůznějších informací. Mind mapping se dá využívat v nejrůznějších situacích a k celé řadě rozličných účelů:

- •Kreativita a brainstorming: Sbírejte a strukturujte své myšlenky, sami nebo v týmu. Rozvíjejte pracovní nebo soukromé vize a cíle.

- •Správa informací: Spravujte, strukturujte a organizujte informace. Zvyšte přehlednost a zkraťte dobu hledání. Třiďte informace logicky, vyjadřujte tematické oblasti hesly a organizujte své znalosti pomocí myšlenkových map.

- •Organizace: Pomozte si myšlenkovými mapami při organizaci pracovních procesů a práce vůbec. Využívejte místo kontrolních seznamů „kontrolní mapy“ a místo seznamů úkolů „mapy úkolů“. Omezte chaos na pracovním stole tím, že různým kategoriím informací určíte jasné „místo“ – připravte si například mapy pro nové nápady, zájmy, internet atd.

- •Plánování: Zlepšete pomocí myšlenkových map své plánování úkolů, času a cílů.

- •Prezentace: Připravte si pomocí myšlenkových map koncept přednášky, textu nebo nabídky – od shromažďování podkladů až po hotový scénář.

- •Zápisy: Využívejte myšlenkové mapy k pořizování zápisů ze schůzek nebo obchodních jednání. Zejména v sociální a terapeutické oblasti je tato metoda nepřekonatelnou pomůckou k zaznamenání terapeutických sezení a tělesných pocitů.

- •Dokumentace: Pořizujte si díky myšlenkovým mapám elegantní a obsáhlé zápisky z přednášek. Budujte si svou osobní vědomostní databázi tím, že si přečtené a slyšené informace shrnete pomocí myšlenkových map.

- •Vizualizace: Vytáhněte věci na světlo – vztahy, vazby, všechny aspekty určitého tématu, například své práce nebo svého života.

V galerii myšlenkových map na konci knihy najdete celou řadu rozmanitých příkladů pro všechny tyto možnosti využití. Podívejte se na chviličku, jak takové mapy mohou vypadat…

1.1.4 Pro koho jsou myšlenkové mapy vhodné?

Obecně si myslím, že díky rozvinutým vizuálním schopnostem člověka jsou myšlenkové mapy vhodné úplně pro každého, kdo je ochoten učit se něco nového. Mé zkušenosti ukazují, že mind mapping je naprosto nezávislý na tom, jaký typ vnímání je člověku nejbližší (auditivní / zvukové vjemy, vizuální / obrazové vjemy, kinestetický / pohyb a dotyky) – důvodem je nejspíš právě naše biologické dědictví. Rozdíly jsou pouze v tom, jak přesně jednotliví lidé myšlenkové mapy vytvářejí a jak s nimi pracují.

‖ Příklad

Jitka a Katka studují gymnázium. K zapisování poznámek v hodinách i přípravě na písemky obě dvě rády využívají myšlenkové mapy. Jitka, která je vizuální typ člověka, si většinou své mapy zapamatovává vsedě a naprostém klidu, aby je pak při písemné práci dokázala vidět před sebou a vybavit si potřebné informace. Katka, které je založena kinesteticky, na to jde úplně jinak. Svoji myšlenkovou mapu si připíchne na dveře od pokoje a potom v něm chodí sem a tam a učební látku si nahlas předříkává. Pohybuje se k mapě a zase od ní a rekapituluje přitom zobrazené informace. Během písemky si pak díky vzpomínce na pohyb při učení dokáže vybavit i látku, kterou se při této činnosti snažila zapamatovat. (Možná by jí trocha pohybu neškodila ani přímo při písemce, ale to naneštěstí ve škole není tak snadné…)

Samozřejmě se liší i způsob přistupování k metodě myšlenkových map, tedy to, jak je různí lidé vnímají:

- •Lidé, kteří jsou spíše „kreativní chaotici“, mají radost z toho, že našli metodu, která se je nesnaží natlačit do nějakého ztuhlého schématu, ale naopak jim poskytuje volný prostor, jenž zlepšuje kvalitu a výsledky jejich myšlenkových a pracovních procesů.

- •Lidé, kteří naopak myslí strukturovaně, na myšlenkových mapách oceňují právě to, že jim umožňují věci rychle a hierarchicky kategorizovat a zároveň je dále rozpracovávat.

Stanovení vlastního přístupu je otázkou zvyku a praxe. Na lidi, kteří mind mapping vidí poprvé, působí metoda zpočátku hodně nezvykle. Jejich okolí k ní má často kritický až odmítavý postoj a lidé, kteří o myšlenkových mapách nemají dostatečné povědomí, celý koncept až příliš často vysvětlují tak, že působí velmi povrchně. Právě to se kniha, kterou nyní držíte v ruce, snaží změnit.

1.2 Vznik a jeho pozadí

1.2.1 Zrod v tísni

Mnoho příběhů úspěšných lidí a projektů začíná ve zdánlivě bezvýchodné situaci. Výjimkou není ani zrození myšlenkových map. Píšou se 60. léta minulého století a jeden vysokoškolák si láme hlavu nad stohy povinné literatury. Je zoufalý z toho, že se mu nedaří naučit se všechny ty haldy informací, které musí znát, a bojí se, že u zkoušek totálně pohoří. Jeho jméno zní Tony Buzan.

Mozkové funkce

A tak se Tony Buzan rozhodl hledat v univerzitní knihovně práce o účinném využívání mozku. Chtěl vědět, jak lze jeho funkce – tedy vnímání, uchovávání, analyzování, vyjadřování a řízení informací – co nejlépe využívat při učení. Samozřejmě nejprve hledal na lékařské fakultě. Tam ale ke svému překvapení našel jen knihy o fyziologii mozku, nic o jeho fungování.

„Mou námitku, že svůj mozek nechci operovat, ale používat, knihovnice odbyla s tím, že takové knihy neexistují,“ vzpomíná Tony Buzan.

Tahle zkušenost, naprostý nedostatek literatury o psychologii učení, byla pro Buzana podnětem pro další bádání. Jeho cílem bylo:

- •vnést do svých poznámek dynamiku a zbavit je stereotypnosti pomocí barev a zvýrazňování;

- •zachytit širokou síť našich myšlenek a obsahu paměti se všemi vazbami a spojitostmi;

- •posílit asociativní myšlení vycházející z určitého bodu;

- •zlepšit využívání mozkových schopností

- –rozpoznávat a zpracovávat rychle známé vzorce,

- –doplňovat informace,

- –poradit si s dvojznačnostmi.

Buzanův cíl – možnost přemýšlet stejným způsobem, jakým pracuje mozek

Tony Buzan se začal zabývat systémy myšlení vyznávanými v antice a za renesance a zjistil, že byly založeny na fantazii a asociacích. Velcí myslitelé jako Leonardo da Vinci si psali úplně jiné poznámky, než byl Buzan zvyklý z univerzity. Pracovali s obrázky, kódy a spojovacími liniemi. Jejich zápisky žily! Proto se Buzan rozhodl vypracovat si takový systém přemýšlení, který by byl založen „na přirozeném způsobu fungování lidského mozku“ a který by „odrážel dění v přírodě a přirozené pracovní procesy“.

Mind mapping využívá sílu obrazů

Buzan poznal, jakou sílu mají obrazy. Grafické symboly jako piktogramy a logogramy tvoří prazáklad naší dnešní abecedy. Piktogramy jsou většinou zjednodušené obrázky předmětů, například informace na dveřích toalet nebo únikových východech na nádražích a letištích. Logogramy jsou obrazové symboly věcí, pojmů nebo vlastností, které se dají jen stěží nakreslit – například slov „mokrý“ nebo „zastavení“. Názorným příkladem užitečnosti i účinnosti obrazů a symbolů mohou být třeba dopravní značky nebo počítačový operační systém Windows. Rozumí jim každý na světě bez ohledu na jeho řeč a kulturu.

Po intenzivním studiu psychologických aspektů procesu učení a funkce paměti vyvinul Tony Buzan koncept myšlenkových map jako metodu zaznamenávání poznatků tak, aby si je člověk byl později schopen znovu vybavit – pokud možno v plném rozsahu.

! Myšlenkové mapy jsou orientační plány ducha – myšlenek a paměti. Mapa, na kterou se díváte, odráží asociativní vazby ve vašem mozku.

Dnes na světě najdete asi 280 lidí, kteří od Tonyho Buzana nebo některého z Buzan center získali osvědčení o tom, že jsou certifikovanými školiteli myšlenkových map. Mind mapping je metodou využívanou ve všech částech světa a v bezpočtu jazyků.

1.2.2 Model dvou mozkových hemisfér

Současně s prací Tonyho Buzana dospěli v 60. letech k řadě nových poznatků i neuropsychologové. Jejich objevy následně ovlivnily i další vývoj teorie myšlenkových map. Pozdější laureát Nobelovy ceny Roger Sperry v té době zjistil, že každá z polovin lidského mozku plní trochu odlišnou funkci:

Ze schématu lze poměrně snadno vyčíst, že klasické zápisky kladou nároky především na levou polovinu mozku, zatímco polovina pravá se při jejich čtení dost často nudí a zahálí. U myšlenkových map je ale všechno jinak – ty v sobě zcela záměrně zahrnují i obrázky, barvy a symboly, takže můžeme hovořit o „celomozkové“ metodě, která odpovídá přirozenému způsobu myšlení.

Cvičení: „konflikt v mozku“

Jak vypadá „konflikt“ při zpracovávání informací v mozku, si můžete vyzkoušet pomocí krátkého cvičení. Vezměte si list papíru a napište na něj několik označení barev – ale pokaždé jinou barvou, než tou, kterou dané slovo označuje. Například slovo „červená“ napište zeleně, slovo „žlutá“ modře atd. Takto pokračujte, dokud nebudete mít napsaných pár řádek:

ČERVENÁ MODRÁ ZELENÁ ŽLUTÁ ČERNÁ MODRÁ ZELENÁ …

V prvním kroku slova přečtěte úplně běžným způsobem (= levá mozková hemisféra). V druhém kroku pak vždy vyslovte barvu, kterou jsou jednotlivá slova napsána. To většinou trvá o něco déle a je zapotřebí větší pozornosti, neboť barevné vnímání pravé poloviny mozku je v rozporu s tím, co čte levá polovina mozku. Během kratičké přestávky, kterou v druhém případě potřebujete před vyslovením příslušné barvy, probíhá komunikace mezi vašimi mozkovými hemisférami, které se dohadují, jakou z vnímaných informací vlastně chcete slyšet. Člověk si pak připadá, jako by měl v hlavě uzel – nebo je to snad u vás jinak?

Nejlépe se přemýšlí celým mozkem

Ten, kdo používá obě mozkové poloviny, se učí efektivněji a duševní aktivitou dosáhne lepších výsledků. Mimořádné výkony, jaké podával například již zmiňovaný Leonardo da Vinci, lidé dříve připisovali jenom genialitě dotyčných jedinců. Dnes bychom řekli, že zkrátka přirozeně a dokonale využívali obě mozkové poloviny. Je-li tedy k dispozici potřebný anatomický potenciál, měl by při odpovídajícím tréninku každý z nás být schopen zvýšit svou kreativitu a myšlenkové bohatství. Myšlenkové mapy pomáhají k lepšímu využívání mozku tím, že:

- •spojují informace,

- •znázorňují vztahy,

- •vizualizují myšlenky.

‖ Příklady

Rudolf Nový si deset minut před koncem pracovní doby vezme svůj chytrý telefon a zaktualizuje si časový plán a domluvené schůzky. Uzavírá svůj pracovní den pohledem na věci, které se podařilo vyřešit, i na to, co zatím zůstává otevřené a bude ještě potřeba se tomu věnovat. Podívá se na večerní schůzky a naplánuje si následující pracovní den tak, že příslušné úkoly a termíny zanese do tabulky. Jakmile ví, co ho večer a další den čeká, vydá se spokojeně domů.

Petr Procházka se krátce před koncem pracovní doby na chvíli opře ve své kancelářské židli, zavře oči, zhluboka se nadechne a připomene si, co všechno se mu daný den podařilo vyřešit. Ze všech těchto úspěchů má upřímnou radost a užívá si je. Vybavuje si svoje projekty a pokouší se přijít na to, kde ještě zbývají nějaké úkoly a kde je potřeba ještě něco doladit. Udělá si krátké poznámky na následující den. Pak si představí, jak tráví večer se svou rodinou. Dojde k závěru, že by měl ještě pořídit jednu nebo dvě věci pro ženu a děti. V dobré náladě otevře oči a rázným krokem se vydá na cestu domů.

Dva různé způsoby, jak se zabývat denním plánováním. Jednou s důrazem na možnosti levé mozkové poloviny, podruhé s důrazem na polovinu pravou. Nejlepších výsledků můžeme ovšem dosáhnout tak, že zapojíme co nejvíc různých duševních schopností a nebudeme se omezovat pouze na jedinou hemisféru, obvykle tu levou, logicky uvažující. Právě v tom významně pomáhá mind mapping. Schválně – až dokončíte svůj denní plán, zkuste si ho vizualizovat.

1.3 Jak se tvoří myšlenkové mapy

1. 1.Myšlenkovou mapu začněte uprostřed listu papíru (neměl by být moc malý, pro začátek bude stačit papír velikosti A4 nebo A3), který si před sebe položíte na šířku. Doprostřed nakreslete pomocí několika barev hlavní obrázek, který bude vyjadřovat vaše téma, a případně ho doplňte jedním heslem. Takovýto obrázek nebo symbol používejte úplně vždycky – i když třeba o svých kreslířských schopnostech nemáte zrovna valné mínění. Buďte si jisti, že váš mozek vám za to poděkuje a odvede o to lepší práci.

Ústřední obrázek – roční plán

1. 2.Od ústředního obrázku nakreslete čáry směrem k rohům papíru a napište na ně klíčová slova – ideálně podstatná jména nebo slovesa. Klíčové slovo představuje myšlenku, věcný stav nebo situaci. Soustřeďte se na slova, u kterých vás znovu napadnou s nimi související informace, obrazy, myšlenkové řetězy nebo pocity.

Hlavní heslo / podřazené heslo

1. 3.Od hlavních větví s klíčovými pojmy nakreslete další čáry s dílčími hesly. Každá čára by měla být jen tak dlouhá, jako slovo, které k ní patří, a obsahovat ideálně vždy jen jedno heslo. U jednotlivých čar vědomě obměňujte jejich tloušťku a barvu.

2. 4.Pište tiskacími písmeny, v případě hlavních větví používejte jen písmena velká. Průběžně obměňujte používání velkých a malých písmen i druh použitého písma. Snažte se o změny a zdůraznění.

3. 5.Pracujte s barvami, obrázky a symboly různých velikostí a tvarů. Využívejte například šipky na spojování. Oblaky a barevné pozadí ke zdůraznění. Přídavná jména a příslovce vyjadřujte pomocí symbolů, například „+“ pro „dobrý“, kytičku pro „hezký“, závodní auto pro „rychlý“, šipky pro „víc“ nebo „lepší“, smajlíky pro vyjádření nálady. To, co nechcete (negace, odmítnutí), přeškrtněte – zřetelně, ale tak, aby text byl pořád čitelný (viz úvodní příklad „Zápis z porady“ a mapy č. 9 a 13 v galerii myšlenkových map na konci knihy).

Symboly

1. 6.V případě velmi obsáhlých myšlenkových map byste měli nejprve asociovat a poté strukturovat. Nejdřív si napište všechno, co vás napadne. Teprve poté celek analyzujte. Při tom dbejte na hierarchie a kategorie. Bude-li to potřeba, věci znovu shrňte a nově setřiďte.

2. 7.Papír nechávejte pokud možno ležet před sebou na šířku a rostoucí větve ohýbejte, abyste list zaplnili. Nejlépe vám to půjde, když větve vždy povedete směrem k rohům. Když si papír otočíte (aby se vám lépe psalo), skončíte s větvemi, které budou při pozdějším pohledu podivně otočené a zaznamenaná hesla těžko čitelná. To není pro získání rychlého přehledu právě ideální.

Směřujte k rohům

Rychlý přehled o formě myšlenkových map najdete v první mapě v galerii na konci knihy.

Na ni navazuje příklad postupného rozvíjení myšlenkové mapy. Po shromažďování nápadů v obrázcích 1 a 2 je ve třetím kroku přidáno barevné kódování (červená = pocity, zelená = příroda) a ve větší míře využity symboly. Vývojový přechod mezi obrázkem 3 a 4 znamená zavedení nových nadřazených pojmů a z toho plynoucí změnu struktury.

! To hlavní ale v předchozím návodu nenajdete… Všechna uvedená doporučení totiž popisují jen vnější vzhled. Věnují se především tomu, jak by mapa měla vypadat a jak by měla být koncipována. To nejdůležitější při využívání mind mappingu je ale myšlenkový proces, který se za každou mapou skrývá!

‖ Příklad

Jarmila Bergrová byla zvolena do podnikové rady. Na prvním jednání nové rady se mají všichni členové krátce představit. Jarmila se rozhodne připravit si pro tuhle příležitost myšlenkovou mapu, do které si zaznamená hlavní body svého představení. Jelikož funkci předsedy podnikové rady dlouho vykonával její otec, rozhodne se na tuhle rodinnou tradici upozornit. Jarmila si jenom není úplně jistá, jestli si má udělat větev „rodina“ a rozdělit ji na „původ“ a „vlastní“. Nebo jestli vytvořit jednu větev pro své rodiče a druhou pro vlastní rodinu. Má se hlavní větev jmenovat „otec“, nebo ji mám pojmenovat „tradice“? Pokud ji pojmenuju „tradice“, můžu zmínit i svého strýce a syna, kteří na obdobných pozicích pracují v jiných firmách…

Vytvářet myšlenkovou mapu znamená kategorizovat hesla do skupin nadřazených a podřazených pojmů. Tenhle proces přitom vyžaduje několik rozhodnutí:

- •Na jaké hlavní aspekty celé téma rozčlením?

- •Jaké pojmy na sobě vzájemně závisí?

- •Co mi připadá důležité, důležitější než zbytek?

Abychom si ale správně rozuměli – tahle rozhodnutí nemusíte udělat před tím, než si začnete vytvářet myšlenkovou mapu. S jejím kreslením můžete začít kdykoliv. To je jedna z velkých výhod celé metody. Struktury vznikají tak, jak v hlavě nacházíte potřebné informace. Metoda vás povzbudí v přemýšlení o tématu právě tím, že ho začnete mapovat!

První kroky

Jednoduše začněte – a to myslím doslova: jednoduše. Když se rozhodnete použít mind mapping hned napoprvé pro nějaký velký projekt, důležitou přednášku nebo komplexní vědecký text, měli byste si uvědomit, že musíte pracovat hned na dvou staveništích zároveň – na obsahovém i na tom metodologickém! Může toho na vás pak být až příliš, což vyústí ve zklamání a špatné výsledky.

Proto doporučuji začít zvolna, postupně navyšovat složitost a metodu stále prakticky zkoušet. Teď několik tipů, jak informace, které jste se právě dočetli, účinně využít při soukromých i pracovních aktivitách. Využijte první myšlenkovou mapu:

- •k posbírání prvotních nápadů k určitému úkolu;

- •k přípravě na telefonický rozhovor, při níž si shrnete své cíle, argumenty i informace o příslušném komunikačním partnerovi;

- •k zápisu poznámek z důležitého telefonátu – zaznamenejte si vybrané hlavní informace, výsledky a případné úkoly k vyřízení;

- •k rozřazení a strukturování svých povinností na následující týden podle jednotlivých úkolů a priority (příklad v galerii, mapa č. 13);

- •k plánování víkendu s rodinou a přáteli, buď ve formě plánovací mapy, nebo sbírky nápadů;

- •k přípravě svých příspěvků na další poradě tak, že body na pořadu jednání pojmete jako hlavní větve a svá sdělení a příspěvky k nim jako větve vedlejší;

- •k zaznamenání svých cílů a s nimi souvisejících aktivit v určitém časovém období;

- •k tomu, abyste si otestovali: „Kolik toho vím o tématu XYZ.“

Table of Contents

O autorovi

Předmluva

1 Mind mapping – usnadněte svému mozku práci

1.1 Nástroj pro získání přehledu

1.1.1 Výhody myšlenkových map

1.1.2 Zápis jednání – tak, nebo tak?

1.1.3 K čemu můžete myšlenkové mapy využít?

1.1.4 Pro koho jsou myšlenkové mapy vhodné?

1.2 Vznik a jeho pozadí

1.2.1 Zrod v tísni

Mozkové funkce

Buzanův cíl – možnost přemýšlet stejným způsobem, jakým pracuje mozek

Mind mapping využívá sílu obrazů

1.2.2 Model dvou mozkových hemisfér

Cvičení: „konflikt v mozku“

Nejlépe se přemýšlí celým mozkem

1.3 Jak se tvoří myšlenkové mapy

2 Jak mind mapping funguje

2.1 Procvičte si základní techniky

2.1.1 Na každou větev pište jen jedno slovo

2.1.2 Vyhýbejte se opakování

2.2 Experimentujte

2.2.1 Rozšiřujte ústřední obrázek

2.2.2 Obměňujte své téma

2.2.3 Kombinujte informace

2.2.4 Používejte obrázky a symboly

2.3 Poznejte varianty a modifikace

2.3.3 Modifikace myšlenkových map

2.4 Myslete na papíře

2.4.1 Otevřete se novým perspektivám

2.4.2 Akceptujte myšlenkový proces

2.4.3 Dodržujte princip „3 A“

3 Mind mapping v praxi

3.1 Shromažďování nápadů

3.1.1 Pusťte se do asociací!

3.1.2 Myšlenkové mapy z asociací

3.2 Strukturování informací

3.2.1 Zaznamenávání a uchovávání informací

3.2.2 Shrnování textů pomocí myšlenkových map

3.3 Psaní poznámek a zápisů

3.3.1 Poznámky z prezentací a proslovů

3.3.3 Nástin powerpointových prezentací

3.3.4 Mapování při akcích v rámci dalšího vzdělávání

3.3.5 Příprava zápisů

3.4 Mějte čas pod kontrolou

3.4.1 Plánujete-li jen pomocí map

3.4.2 Plánujete-li s diářem i myšlenkovými mapami

3.4.3 Konec seznamů úkolů

3.4.4 Řízení času pomocí produktů s myšlenkovými mapami

3.5 Řízení projektů

3.5.1 Co je typické pro projekty?

3.5.2 Využívání myšlenkových map v projektech

Mind Mapping v rámci projektových fází

3.6 Další možnosti využití

3.6.4 Učení

4 Mind mapping pro rozvoj osobnosti

4.1 Objevte svůj potenciál

4.1.2 Zjistěte o sobě více

4.2 Uskutečněte své cíle

4.2.1 Tři úrovně sebeřízení

4.2.2 Sebeřízení pomocí myšlenkových map

5 Mind mapping na počítači

5.1 Co umí mindmappingový software?

5.2 Jaký program k čemu?