Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

PhDr. Eva Procházková, PhD.

Erwin Böhm Institut

BIOGRAFIE V PÉČI O SENIORY

Recenzentky:

Doc. PhDr. Marie Trešlová, Ph.D.

PhDr. Slavomíra Pavlíková, MPH

© Grada Publishing, a.s., 2019

Autorka fotografie na obálce: © Gabriele Rohde – stock.adobe.com

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 7472. publikaci

Odpovědná redaktorka Mgr. Helena Vorlová

Sazba a zlom Josef Lutka

Formát ePub Štěpán Böhm

Fotografie a obrázky autorka

Počet stran 200

1. vydání, Praha 2019

Tiskárna v Ráji s.r.o., Pardubice

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-271-1417-7 (ePub)

ISBN 978-80-271-1416-0 (pdf)

ISBN 978-80-271-1008-7 (print)

Poděkování

Ze srdce ráda bych poděkovala všem, kteří již v praxi začali využívat tento nový přístup v péči o seniory, a to s velkým úsilím a nadšením v konfrontaci s realitou všedního dne v současných podmínkách.

Děkuji, že svými zkušenostmi a velmi erudovanými postřehy podpořili i následný zrod této knihy.

Ve vztahu k osobní zodpovědnosti a zodpovědnosti kolektivní mohu poukázat na fakt morální odpovědnosti za kvalitu péče o generaci seniorů, z jejichž práce stavíme současnost. Se zájmem o biografii seniora můžeme tak vyjádřit i naše poděkování za vše, co vlastníme, a to nejen v materiální podobě. Chovejme se v péči tak, jak očekáváme, aby se k nám chovala budoucí generace.

Bez jejich mozolů by naše sny nebyly reálné.

Děkuji všem z Domova pro seniory Kaplice, a to zvláště paní ředitelce

Mgr. Vladimíře Holczerové za úžasný projekt a osobní nasazení pro inovaci péče o seniory, ve kterém byl i projekt „Vzpomínky našich seniorů ve fotografiích“.

Máte jedinečnou možnost potěšit se tímto dílem na www.domovkaplice.cz.

PhDr. Eva Procházková, PhD.

Seznam použitých zkratek

ACTIFCARE

ACcess to TImely Formal Care – přístup k profesionální péči v pravý čas

ADŽ (ADL)

aktivity denního života

AEBDL

aktivity denního života a existenční (životní) zkušenosti a vztahy

AEDL

aktivity denního života a existenční (životní) zkušenosti

APP

aktuální plán péče

BIP

biografický individuální plán péče

DP

domy s podporou

DpS

domy s pečovatelskou službou

ENPP

Evropská síť pro výzkum psychobiografické péče

IP

individuální plán

JPND

Joint Programming on Neurodegenerative Diseases

KBP

Koncepce biografické péče

MOM

Mäeutik ošetřovatelský model

NCO NZO

Národní centrum ošetřovatelství a nelékařských zdravotnických oborů

OP

ošetřovatelský plán

PBM

psychobiografický model péče

PD

projektové domy

ROT

realitou orientovaná terapie

SIS

strukturovaný informační sběr

Úvod

Vážení čtenáři, kolegyně a kolegové,

publikace na téma „Biografie a péče o seniory“ předkládá materiál, jakým způsobem uchopit a pochopit životní příběh seniora s cílem zařadit tyto informace do rutinní péče a sociálních služeb. Hlavním cílem této publikace je předložit knihu, která pomáhá všem, kterým záleží na lidském přístupu k člověku v rovině odborné péče se zaměřením na kvalitu života všech zúčastněných.

Základními aspekty péče, které jsou ovlivněny biografií klienta-seniora a kterými se budeme konkrétně zabývat, jsou senior, péče a pečující v daném prostředí. Biografie seniora je nedílnou součástí rozvoje celostního pohledu na člověka, jehož životní příběh významně ovlivňuje ošetřovatelskou a sociální péči. Předloženým textem chceme poukázat na odbornost v přístupu k seniorovi, který se nachází v roli klienta v dlouhodobé péči a kde již nestačí standardizovaný přístup v oblasti poskytovaných služeb. Dlouhodobá péče je v současnosti rozdělována na služby sociální a zdravotnické, tím je výrazně podmíněn zrcadlový efekt v dokumentaci péče pro dvojité, někdy i trojité pojetí dokumentace.

Pečujeme primárně o lidi, nikoliv o dokumentaci.

Jedinečnost člověka si zaslouží jednotný přístup, a to na základě týmové spolupráce, se stejným postupem při zpracování biografie seniora. Poskytujeme péči respektující člověka jako bytost s vlastním duševním, vnitřním světem a životním příběhem. Pečující využívají koncepci biografické péče a tím se stávají archeology všedního dne, když odkrývají malé příběhy ze života klienta. Na základě sběru těchto úlomků vzpomínek seniora skládají celkový obraz jeho života. Profesionál poskytující přímou péči, který objevil výjimečnost daného obrazu starého člověka, přistupuje k seniorovi s úctou a respektem a dokáže kvalitativně změnit dosavadní plány péče formálního charakteru na plány naprosto individuální, odkrývající opravdové potřeby a přání klienta. Místo jednostranné podřízenosti v úhlu pohledu na klienta jako objektu zdravotnické nebo sociální péče přináší biografie sjednocující faktor, který stmeluje celostní pohled na osobnost seniora s jeho identitou a kvalitativně ovlivňuje pojetí biografické péče.

V úvodu publikace je uveden náhled na stárnutí populace jako fenomén současné doby a z toho vyplývající úkoly pro péči o seniorskou generaci.

Téma péče o seniory předkládá další kapitola, kterou uzavírá definice koncepce biografické péče, jejímž základem je biografie seniora. Začleněním životního příběhu seniora do celkové dokumentační složky a využitím biografie jako zdroje informací pro plány péče vstupujeme na společnou cestu k podpoře humanizace geriatrické a gerontopsychiatrické péče.

Kniha obsahuje tři ošetřovatelské modely, které ovlivnily vznik koncepce biografické péče i následný průběh zpracování dat – modely péče podle Erwina Böhma, Moniky Krohwinkel a Cory van der Kooij.

Předložená témata v následujících kapitolách by měla pomoci k získání vhledu do problematiky péče o seniory a speciálně o seniory se symptomy demence. Cílem knihy je pomoci poskytovatelům přímé péče usnadnit způsob pochopení základního náhledu na péči formou srozumitelné ABECEDY biografické péče. Pomůckou jsou zde i metody pro tvorbu individuálních plánů péče, a to bez rozdělujícího faktoru, zda se jedná o zdravotní nebo sociální péči.

Osoba-příjemce péče je zde chápána celostně se všemi potřebami především jako člověk se svou historií, se svým životním příběhem. V rámci práce s rodokmenem seniora uvádíme metodu diagnostiky rizika sociální izolace, která je opomíjena a nevyužita v praxi. Touto novou dovedností pečujících zvyšujeme jejich odbornost s cílem ochrany seniora před sociální izolací, která je přímo úměrná rozvoji deprese a regrese.

Cílové profese ve vztahu ke vzdělávání jsou zde představeny s novými kompetencemi, které ovlivňují jak procesy, struktury i výsledky, které jsou ve vztahu ke kvalitě péče v dané instituci.

Hodnocení kvality biografické péče a mechanismy mapování kvality péče v kontextu s biografií seniora je odvozeno od využívaných postupů z německy mluvících zemí při definování základních pojmů nebezpečné, bezpečné, přiměřené a optimální kvality péče. Tyto techniky jsou obsaženy ve vzdělávání manažerů.

Projektové domy podílející se na procesu implementace biografické péče do praxe jsou zde představeny se svými kvalitativními přínosy z podchycených evaluačních zpráv. Na základě těchto výstupů jsou postupně zpracovány metodiky jednotlivých postupů biografické péče.

Tvorba výzkumu je podložena mnoha daty z jednotlivých institucí, které aplikují v praxi biografickou péči a tím jsou kontinuálními dodavateli důležitých informací pro další vize na cestě zvyšování kvality biografické péče o seniory.

V závěru knihy jsou četné odkazy na důležité literární zdroje, webové stránky, e-mailové adresy a různé další informace.

Publikace umožňuje základní orientaci v předložené problematice a je určena studentům sociálně zdravotnických oborů a profesionálním pracovníkům z řad pomáhajících profesí, kteří poskytují přímou péči, anebo jsou z řad pedagogů a managementu.

„Nejsme myslící bytosti, které mají emoce, ale jsme citové bytosti, které myslí.“

A. R. Damasia, americký neurolog

Citát jasně vystihuje křehkost osob, které trpí symptomy demence a již nejsou schopny vnímat a reagovat na kognitivní – rozumové úrovni, ale jsou ještě stále dostatečně emotivní a prožívají svou životní fázi velmi intenzivně na úrovni emocionální inteligence. Zde se otevírá nová cesta pro kvalitativní a důstojné pojetí péče o seniory.

Velmi si vážím dlouhodobé spolupráce s prof. Erwinem Böhmem, který svérázně ovlivnil můj náhled na péči o seniory, na geriatrii, gerontopsychiatrii a obor ošetřovatelství jako celek.

S poděkováním za inspiraci a myšlenkové impulzy

PhDr. Eva Procházková, PhD.

Předmluva

„Péče o seniory zastaralým způsobem je špatný zvyk“

Biografie a příběh lidí není jen singulární fenomén, ale jde naopak o kolektivní a transgenerační jev. To znamená, že vlivy, přesvědčení, eticko-morální hodnotové představy, ba dokonce styly práce přecházejí z jedné generace na druhou.

Proto je v ošetřovatelství a péči o seniory tak těžká jakákoliv změna (přizpůsobení se potřebám dnešních a budoucích generací starých lidí). Nesmíme při tom zapomínat, že i dnešní mladí lidé, kteří jsou ve vedoucích pozicích, anebo vykonávají základní práce, si s sebou nesou „staré myšlení“. Konají a uvažují o péči o seniory tak, jako kdysi uvažovali a tím je formovali jejich předchůdci, rodiče nebo možná i prarodiče (výjimky typu pečovatelských revolucionářů se objevují jen zřídka).

Situace v pečovatelství mi připomíná obří zaoceánskou loď a dokážete si představit, jak dlouho trvá, než dokáže změnit směr.

Když si připomeneme, že někdejší péče o seniory vzešla z takzvaného opatrovnictví v rodině a státní péče z principu sociální péče, dokážeme si představit, že i dnešní politici, kteří jsou u moci, anebo ředitelé pečovatelských služeb (anebo i základní personál) uvažují a řídí svou oblast na základě těchto starých principů.

Bohužel při tom zapomínají na to, že někdejší pečovatelskou povinnost a morálku starší lidé ani nemohli dlouho využívat, jelikož zkrátka umírali dříve, než je tomu dnes. Ani syndrom demence tím pádem nebyl skutečným problémem pečovatelství, ani finanční příspěvky na péči i na domácí péči.

Pro budoucnost pečovatelství to znamená, že lidé pracující v tomto oboru musí uvažovat o několik generací dopředu a poskytovat péči odpovídající způsobu myšlení generace X nebo Y, výzkum trendů v pečovatelství.

Pro dnešní dobu, kdy se lidé dožívají vyššího věku a především bývají i multimorbidní a psychicky svéráznější (demence), to znamená, že už není možné myslet a jednat podle vzorce teplo-nasycení-čistota (Böhm 1985), ale je nutné zavádět rehabilitační a preventivní opatření.

Dnes nám musí jít o to, abychom nahlíželi na mnoho geriatrických nebo psychogeriatrických chorobných stavů psychobiografickou optikou a zaváděli odpovídající terapie.

Nesmíme při tom zapomínat na prevenci jako opatření proti vlastní vinou způsobené demenci.

První krok ke změně pozice tohoto zaoceánského kolosu, kterým je péče o seniory, představuje obsah této knihy PhDr. Evy Procházkové, PhD., které přeji hodně čtenářů, ale především takových, kteří její myšlenky uvedou v čin.

Neboť jak to pěkně vyjádřil Wazlawik: „Mluvit ještě neznamená jednat.“

prof. DPGK Erwin Böhm

Motto

Být odpovědným, znamená být autorem událostí nebo věcí.

Odpovědnost znamená autorství.

Jean-Paul Sartre

Bylo mi…

18 let

a právě jsem maturovala. Všechny mé spolužačky se fotily v mojí halence – uzpůsobila se na každou postavu, bylo to v roce 1954 na pedagogické škole v Prachaticích.

Vedle na fotografii je můj manžel Juraj na vojně. Vždy se mi na této fotce moc líbil.

Marie 82 let

„A možná, že dospívání je hlavně o tom uvědomit si, že nemáme být jen postavičkou, které příběh nařizuje, kam jít. Jde o to uvědomit si, že ten příběh můžeme psát sami.“

Ava Dellaira, Dopisy na konec světa

1Stárnutí populace

Stárnutí populace je stále více diskutovaným fenoménem současnosti a tím má přímou vazbu na změny ve struktuře sociální a zdravotní péče. V blízké budoucnosti lze očekávat rostoucí poptávku po službách určených seniorům, a to v ambulantních, terénních či pobytových zařízeních, ale také po specializovaných službách pro seniory trpícími symptomy demence. Z těchto důvodů je oblast řízení kvality poskytované péče seniorům v centru zájmu pro další desetiletí a zasluhuje si výrazně větší pozornost i v oblasti vzdělávání. V celospolečenském kontextu jsou vyhledávány a koncipovány nové formy služeb a nové trendy pro poskytování přímé péče pro seniory a výrazně se zvyšující počet lidí, u kterých stárne duše rychleji než tělo. Tito lidé vyžadují speciální péči, na kterou je nutné připravit pečující do příštích let.

Stárnutí populace se odráží v demografických datech, ze kterých je patrný posun velkého množství lidí do seniorského věku, který je spojený s větší náročností v požadavcích na sociální a zdravotnické služby. Každá generace seniorů má svou představu o stáří, o službách, které může využívat pro svou potřebu, ale má také představu o člověku, který bude péči poskytovat. Jestliže máme v současnosti v pobytových službách generaci seniorů, která se narodila kolem roku 1930, můžeme si ještě nějaký čas „užít“ seniora/klienta, který má ve své paměti druhou světovou válku a v jeho představách se odráží myšlenka: „Nic není horší než válka, mám co jíst, mám kde spát a někdo se o mne postará.“ S touto generací, která nám postupně bude odcházet, odchází i poslední pamětníci války, jsou to tzv. „Masarykovy děti“. Přichází nová generace, která věřila a věří zcela jiným ideálům, tzv. „poválečné děti“, které mohou být také nazvány „květinové děti“ s naprosto jinou představou o svém stáří, o službách a o pečujících. V této generaci se výrazně liší vzpomínky seniorů z východního bloku Evropy a západní Evropy. „Západní Němec“ nikdy nepochopí, proč „východní Němec“ jezdil celý život v papírovém autě (TRABANT) a v současnosti jako senior nostalgicky vzpomíná v rámci aromaterapie, jakou vůni měl dvoutaktní motor. Náš český senior je stále občanem Československa, jelikož v něm prožil celý svůj život, a věří v bezplatnost služeb. Příští seniorskou generaci budou tvořit tzv. „Husákovy děti“, které mají také svůj obraz o stáří a službách pro seniory.

Podle demografických dat bude v roce 2040 největší počet seniorů s průměrným věkem 80 let a tím přijde vlna seniorů, která je některými demografy nazvána jako tzv. „tsunami seniorů“. Silná poválečná generace přijde do věkového údobí, které je označeno jako období, kdy si senior bude nárokovat sociální i zdravotní pomoc s poměrně vyšším počtem služeb, ale i kvalitou služeb. Hledají se ekonomicky relevantní systémy, které mohou tuto systémovou zátěž zvládnout a podmínkou je ovšem odborná koncepce pro nastavení sociálně-zdravotních služeb.

V současnosti se stále více institucí musí připravovat na nárůst klientů s onemocněním demence, kde nefarmakologická terapie hraje významnou roli. Z důvodu očekávaného nárůstu celkového počtu seniorů vyššího věku se také mění celkový obraz stáří, procesu stárnutí a tím se i mění požadavky seniorů na poskytované služby. Větší počet seniorů nad 65 let s počátečním stadiem demence a s rizikem dalšího onemocnění vyhledává stále častěji služby pobytové.

Stárnutí populace je podle demografů jednou z nejzásadnějších změn a navíc se bude kontinuálně stupňovat náročnost péče a ekonomická zátěž. Z toho důvodu je nezbytné tvořit cílené koncepce pro jednotlivé služby i pro jednotlivé instituce. Pro tyto kroky je třeba konkrétně zmapovat terén a definovat, co můžeme a nemůžeme zvládnout. Ve všeobecné rovině se zaměřit na osvětu, především na školy (hlavně pečovatelské obory, sestry, sociální pracovníky atd.). Obohatit výuku o materiály, které budou nápomocné k lepšímu pochopení celostní péče, která je v současnosti převážně zaměřena na tělo a pouze na péči o základní potřeby člověka. Rozšířit teoretické přípravy studujících o rovinu psychosociální péče v návaznosti na nové modely a koncepty péče, které jsou prioritně zaměřeny na péči o lidi s demencí. Dalším cílem je posílení výuky v oblasti komunikace, a to nejen na komunikaci s člověkem, který rozumí a chápe verbální komunikaci, ale se seniory, kteří mají problém v komunikaci verbální i nonverbální – a tím mohou ohrozit sebe, ale i své okolí.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

Poděkování

Seznam použitých zkratek

Úvod

Předmluva „Péče o seniory zastaralým způsobem je špatný zvyk“

1 Stárnutí populace

2 Péče o seniory

2.1 Filozofická architektura péče

2.2 Využití modelů, konceptů a koncepcí péče (formy péče)

3 Koncepce biografické péče o seniory

4 ABECEDA biografické péče

4.6 F – Fakta z biografické péče

4.7 G – Garant biografické péče

4.9 Standardy kvality sociálních služeb a biografická péče

5 Práce s rodokmenem seniora v biografické péči

6 Cílové skupiny vzdělávání v biografické péči

6.1 Pečující a biografie

6.2 Aktivizační pracovník a biografie

7 Kvalita biografické péče

7.3 Vizitace biografické péče

8 Proces implementace biografické péče do praxe

9 Věda a výzkum biografické péče

Přílohy