Table of Contents

ÚVOD

Kapitola 1.

Tao a taoizmus

Kapitola 2.

Zrod človeka

Kapitola 3.

Anatómia v čínskom ponímaní

3.1 Duch Sen

3.2 Duša Ming

3.3 Orgány

3.4 Dráhy

3.5 Krv

3.6 Telesné tekutiny

Kapitola 4.

Lekárstvo v Číne

4.1 Dejiny čínskeho lekárstva v skratke

Kapitola 5.

Učenie o čchi (Cchi-sue-šuo)

5.1 Čo je čchi

5.2 Čchi a diagnostika

5.3 Úlohy čchi

5.4 Druhy čchi

5.5 Využitie učenia o čchi v liečbe

Kapitola 6.

Učenie o jin-jang (Jin-jang sue-šuo)

6.1 Čo je jin-jang

6.2 Jin-jang v diagnostike

6.3 Premeny jin-jang v tele

6.4 Využitie učenia o jin-jang v liečbe

Kapitola 7.

Učenie o piatich prvkoch (Wu-sing sue-šuo)

7.1 Čo je päť prvkov

7.2 Päť prvkov v diagnostike

7.3 Základné charakteristiky piatich prvkov

7.4 Ako na seba prvky pôsobia?

Kapitola 8.

Učenie o príčinách chorôb (Ping-jin sue-šuo)

8.1 Základy učenia

8.2 Vnútorné príčiny chorôb

8.3 Vonkajšie príčiny chorôb

8.4 Iné príčiny chorôb

8.5 Prognostika

8.6 Mechanizmus vzniku chorôb

Kapitola 9.

Učenie o vplyve času na zdravie (Sing-čan sue-šuo)

9.1 Úvod k čínskej astrológii

9.2 Vplyvy času na zdravie

9.3 Telesná zostava človeka

9.4 Zjednotená telesná zostava

Kapitola 10.

Spôsoby diagnostiky(Čen-fa)

10.1 Úvod k diagnostike

10.2 Pozorovanie

10.3. Pohmat

10.4 Počúvanie a ovoniavanie

10.5 Dotazník

10.6 Diagnostika podľa prostredia a času

10.7 Diagnostika podľa karmy

10.8. 1-ťing a diagnostika

Kapitola 11.

Učenie o vnútorných orgánoch (Cang-siang sue-šuo)

11.1 Úvod k učeniu o orgánoch

11.2 Spoločné ochorenia plných a prázdnych orgánov

11.3 Zvláštne orgány

11.4 Šesť rozvracačov

11.5 Choroby šiestich dráh

11.6 Choroby štyroch vrstiev

11.7 Choroby čchi, krvi, hlienu a telesných tekutín

Kapitola 12.

Liečba (Ju-fang č'-ce)

12.1 Úvod

12.2 Čo môže ovplyvniť liečbu?

12.3 Základné pravidlá liečby

12.4 Osem spôsobov liečby

12.5 Základné pravidlá liečby orgánov

Krátky doslov

Martin Vajdík

Kvet lekárstva, koreň života

Kniha prvá

Základy teórie čínskeho lekárstva

Korektúra: Ondrejkovičová Viktória, Kitlei Karol

Edícia: MEA 2000 o. z. - Mladá éra autorov nového tisícročia

© Autorské práva vyhradené

ISBN 978-80-560-0370-1

Hovorí sa, že: „Život je krátky, umenie trvalé, príležitosť nestála, skúsenosť klamná, rozhodovanie neľahké.”

ÚVOD

Keď som sa začal učiť čínske lekárstvo, pocítil som toto všetko na vlastnej koži. Jeden život je naozaj krátky na to, aby sme dosiahli naozaj veľké a skutočné poznanie. Ja ho tiež ešte len ochutnávam a učím sa. Informácie, ktoré sú v tejto knihe sú len také, ktoré som sa naučil na seminároch a pochopil z kníh a z praxe. Nie sú teda moje, sú len sprostredkované. Ak sa však človek niečo naučí, už mu to nik nezoberie a v ďalšom živote to už vie. Nie sme však pánmi situácie a ani vedomosti, ktoré sa k nám v tomto živote dostanú sa nám nemusí podariť využiť. Keď preto príde čas, niečo zase už nemusíme... Ak sa človek učí lekárstvo - keďže táto kniha bude o Čínskom lekárstve - tak sa ho učí na základe skúseností, ktoré postupne získava. Je však pravda, že s odstupom času sa mení aj to, ako lekár postupuje. Za päť rokov by už daný stav liečil inak a za ďalších päť rokov zase inak... Človek jednoducho robí tak, ako v daný čas najlepšie vie. To, že to za pár dní, mesiacov, rokov robí inak, nie je zlé. Hlavne nezastať. Preto sa vraví, že skúsenosť je klamná. Pri liečbe človek má zodpovednosť za pacienta, no aj za seba a preto robí rozhodnutia. Z čoho vychádzajú rozhodnutia? Z ega? Alebo z toho, že sa odovzdáme do rúk Stvoriteľa a necháme sa viesť, ako nástroj neomylnou rukou? Myslím si, že každý, kto začne liečiť, tak si prejde oboma pólmi. Možno sa mýlim. Moje rozhodnutia na začiatkoch učenia určite vychádzali z ega, dnes sa už nechávam skôr viesť. Ak rozhodnutie vychádza z ega, vtedy je to vnútorný boj, kedy Duša chce niečo iné, ako ego. Čínske lekárstvo je prastarý liečebný systém, ktorý je založený hlavne na celistvom ponímaní. Netvrdím však, že by čínsky systém liečby bol najstarší. Veď my nemáme ani len tušenia, čo tu bolo pred tými prvými zmienkami o lekárstve z Číny, Indie, Egypta... Možno je práve tá čínska medicína najmladšia. Nevieme. Taktiež netvrdím, že by čínske lekárstvo bolo tým najlepším a najúčinnejším lekárskym systémom vôbec. Veď sú tu aj iné kultúry, ktoré mali svoje vlastné lekárske teórie a postupy, ktoré sú rovnako dobré, ako tie čínske. Nie horšie, nie lepšie, sú len iné. Popri štúdiu čínskeho lekárstva som začal študovať aj Ájurvédu, ale aj lekárstvo starej Európy a aj tu som objavil veľa dobrých poznatkov. Nie je teda vhodné zameriavať sa výlučne na jednu vec, na jedno učenie. Čínske lekárstvo je na jednej strane veľmi nadčasové. Myšlienky, ktoré spísali starí mudrci platia dodnes a pre každého človeka na svete. Nezáleží na tom, akej je rasy, národnosti, či viery. Týmito myšlienkami sa môžu riadiť naozaj všetci tí, čo chcú. Na strane druhej je však Čínske lekárstvo natoľko zviazané tradíciami, že sa mohlo vyvíjať a posúvať vpred len po naozaj malých krôčikoch. Všetci tí majstri, ktorých tu budem spomínať, to boli tí prelomoví, ktorí celé Čínske lekárstvo posúvali o tie pomyselné krôčiky vpred.

V tejto knihe „ospevujem” čínske lekárstvo iba preto, lebo som sa ho učil - a stále sa ho učím - a dáva mi zmysel. To je aj odpoveď na to, prečo som skúsil napísať knihu o tradičnej čínskej medicíne. Sú tu popísané základné teórie čínskeho lekárstva od prvého pojmoslovia, až po princípy liečby. Snažil som sa, aby sa k prvým štyrom kapitolám postupne nabaľovali nové a nové poznatky, preto sú prvé kapitoly také stručné, oproti tým neskorším. Je teda vhodné čítať túto knihu postupne, od prvej po poslednú kapitolu, aby to bolo pochopiteľné. V celej tejto knihe sú všetky poznatky veľmi zjednodušené. V ďalších zväzkoch bude všetko vysvetlené ešte podrobnejšie. V starej Číne sa knihy písali tak, že na každej stránke boli vysvetľované základné teórie, spolu s diagnostikou a liečbou v praxi. V Európe je však zvykom písať knihy tak, že najprv sú kapitoly o čchi, jin-jang a piatich prvkoch... Podobne som to teda rozdelil aj ja. A je to potom - myslím si - zmysluplné.

Prvá kapitola teda pojednáva o Tao a o taoizme v lekárstve, o tom, čo znamená Tao. Druhá kapitola je o zrode človeka a je tu vysvetľované, ako sa rodí človek podľa Číňanov. Na základe tejto kapitoly už je potom možné pochopiť, prečo vlastne vznikajú choroby. V tretej kapitole je v skratke vysvetlená anatómia ľudského tela tak, ako ju chápali čínski lekári. Štvrtá kapitola pojednáva o zmysle a o úlohách lekárstva a to nie len toho čínskeho - uvedené princípy sú platné pre všetky lekárske systémy. Piata kapitola je o tom, čo je to čchi. Šiesta kapitola je o jin-jang, čo sú základné pojmy v čínskom lekárstve. Siedma kapitola je o piatich prvkoch, základných to látkach všehomíra. V skratke je tu vysvetlené, čo tieto pojmy znamenajú, je tu spomenutá diagnostika a liečba pomocou týchto praforiem. Ôsma kapitola je o príčinách chorôb, tu je vysvetľované, z akých rôznych príčin môžu vznikať choroby. Deviata kapitola je o vplyve času na človeka. Toto sú v Európe dosť opomínané poznatky a poznám veľmi málo autorov, ktorí ich do svojich kníh zaradili. Najviac sa napríklad zabúda na duchovné príčiny chorôb, čo však je dosť podstatné pre liečbu. Desiata kapitola je o všeobecnej diagnostike a o spôsoboch vyšetrovania pacienta. To, čo nie je vysvetlené tu, tak je vysvetlené v ďalšej kapitole. Jedenásta kapitola je učenie o vnútorných orgánoch. Tu som písal o tom, ako orgány vlastne fungujú na telesnej, aj duševnej úrovni, je tu diagnostika podľa rozvracačov, dráh a vrstiev, no aj diagnostika podľa čchi, krvi, hlienu a telesných tekutín (o nich som niečo málo napísal v prvých troch kapitolách). Tu sú už v skratke popísané aj princípy liečby, aby to bolo také premostenie k dvanástej kapitole. Dvanásta kapitola je o dejinách Čínskeho lekárstva, no hlavne je o princípoch liečby podľa rôznych hľadísk. Všetky poznatky v tejto kapitole sú vysvetlené len v skratke, pretože všetko ostatné bude v ďalších zväzkoch a v knihe o liečbe v praxi. Čo však v tejto knihe nie je, to sú návody na liečbu. Napísal som sem len základné poznatky o tradičnej čínskej medicíne a jej princípoch. Pre naozaj veľkú rozsiahlosť bolo potom nutné rozdeliť knihu do viacerých zväzkov - toto je prvý zväzok. V starej Číne sa knihy písali tak, že na každej stránke boli vysvetľované základné teórie, spolu s diagnostikou a liečbou v praxi. V Európe je však zvykom písať knihy tak, že najprv sú kapitoly o čchi, jin -jang a piatich prvkoch... Tak som to teda takto rozdelil aj ja. A je to potom - myslím si -zmysluplné. Najdôležitejšie sú tu pojmy čchi, jin-jang, päť prvkov. Tieto pojmy sa v celej knihe neustále opakujú, no vždy z iného pohľadu, preto je vhodné ich pochopiť a nie sa ich len naučiť. Už len ak si vezmeme slovo čchi. Ak človek nepochopí všetky významy čchi, všetky jej prejavy a hlavne to, čo čchi ako celok predstavuje, tak sa v učení ďaleko nedostane. Bude len mechanicky robiť naučené veci. Veď na začiatku som ich robil tiež. A či ich už nerobím? Je to vývoj. Niekto to pochopí hneď, inému to nejaký čas môže trvať. Prečo som sa vlastne rozhodol napísať túto knihu? Stále viac a viac ľudí sa začína venovať „alternatívnej medicíne”, tak som sa snažil do tejto knihy dať hlavne celistvé informácie. Ľudia sú často krát rozčarovaní a sklamaní, že ten a ten recept nefungoval tak, ako mal. Je to preto, lebo ešte nemali dostatok informácií. Veď napríklad keď si vezmeme bylinu ženšen. Vo všeobecných knihách o čínskom lekárstve je to bylina ospevovaná ako všeliek, no popritom má aj veľa kontraindikácií, kedy ju použiť rozhodne nemožno. A keď tieto informácie človek nemá, môže si poškodiť. Preto som sem dal také množstvo informácií, aby k tomuto už nedochádzalo. Či je to dostatočné, to však neviem. Vždy sa dá urobiť viac. A keď túto knihu budem rozširovať, vždy do toho dám viac. Celá kniha bude poprepletaná citátmi z Vnútornej knihy Žltého cisára, ktorá sa skladá z dvoch častí: Chuang-ťi nej-ťing su-wen (Vnútorná kniha Žltého cisára -základné otázky) a Chuang-ťi nej-ťing ling-šu (Vnútorná kniha Žltého cisára -nebeská os). Občas použijem aj citát z iných kníh, kniha Žltého cisára (Chuang-ťi) je však základným kameňom.

Ďakujem, že som mohol napísať túto knihu.

Kapitola 1.

Tao a taoizmus

Súčasťou všetkých Čínskych náuk je taoizmus a Tao. Jeho počiatky sa však nedajú vystopovať. V európskej literatúre sa často píše, že zakladateľom taoizmu je Lao-c’, no to je veľmi pravdepodobne nezmysel, pretože Lao-c’ znamená Starý majster a je to teda najskôr označenie akejsi hodnosti. K tomuto dospelo aj mnoho Čínskych bádateľov, ktorí tvrdia, že tých Lao-c' bolo pravdepodobne viac. Ďalším argumentom je aj to, že už v Chuang-ťi nej-ťing sú prvé vysvetlenia taoistických názorov a tieto náuky sú teda ešte oveľa staršie, ako výklady taoizmu od Lao-c’, staršie, ako kniha Žltého cisára. Nejde tu teda o akúsi náuku vytvorenú niekým, ale skôr o dávnu múdrosť a znalosť a praktikovanie cesty života v súlade so všetkým a so všetkými. Život nám bol daný a preto ho treba chrániť a udržiavať. To, čo vieme o živote, je malé zrnko piesku, avšak to, čo ešte nevieme, je obrovské, ako zemeguľa. Tao sa nedá uchopiť, ako predmet štúdia, Tao sa dá len žiť. A koľko toho vieme o živote, o svete, o nás samotných? Vcelku málo. Naozaj málo. Tao sa u nás prekladá ako Cesta. To je však nedostačujúce, pretože to nepostihuje všetky významy tohto pojmu. Myslím si, že najjednoduchší preklad tohto slova je Stvoriteľ, pretože to už je niečo, čo hneď pochopí aj Európan. Stvoriteľ je vždy, všetko a všade. Presne tak isto popisujú starí čínski majstri Večné Tao. Stvoriteľ je v nás a my sme v ňom. Ak by Tao bola len Cesta, tak by sme sa bavili „iba” o duchovnom postupe človeka. Tao však zahŕňa svet, celý svet a aj iné svety, iné časopriestory. V knihe Lej-ťing tchu-i sa v prvej kapitole nachádza aj časť, ktorá popisuje vlastne vznikanie vesmíru z taoistického pohľadu podľa päť prvkovej schémy:

„Nebesia majú oporu v tvare a Zem má oporu v čchi, čchi vytvára tvary a tvary sú sídlom čchi. Preto to, čo oživuje veci je Tao Šang-ťi a to, čo veci vytvára je Tao Tchaj-ťi. Keď v Nevydelenom vzniká Veľký predel, to je Tao Šang-ťi, keď Veľký predel vytvorí jin-jang, to je Tao Tchaj-ťi, zrod a usporiadanie je Tao Šang-ťi, danie tvarov je Tao Tchaj-ťi, to, čo je bez zvuku a vône je Tao Šang-ťi, to, čo má podobu a tvar je Tao Tchaj-ťi. Keď sa jin-jang rozdelia, ustanovujú sa Nebesia a Zem, preto jin-jang sú prapredkom tela a tvaru a sú tým, čo je najväčšie medzi všetkými vecami. "

Na začiatok je to ale asi moc zložité...Tao je žitie podľa prirodzených zákonitostí vesmíru. Dá sa to teda povedať aj tak, že je to žitie podľa Vôle Stvoriteľa. S pokorou, vďakou, láskou. Teda ak máme život chrániť a udržiavať, tak by sme mali mať aj nejaké znalosti o tom, ako to robiť. To je možno odpoveď na to, prečo vzniklo lekárstvo. Ľudia sa ale vždy vedeli liečiť aj sami. Žltý cisár vraví svojmu lekárovi:

Koniec ukážky