Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Finance pro každého

Ing. Róbert Chovanculiak, Ph.D.

Pokrok bez povolení

Jak sdílená ekonomika, crowfunding a kryptoměny změnily svět

Přeloženo ze slovenského originálu Pokrok bez Povolenia, Ako zdieľaná ekonomika, crowdfunding a kryptomeny zmenili SVET

Překlad PhDr. Jana Kupková

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 7 621. publikaci

Realizace obálky Tiptop studio, Písek

Sazba a zlom Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Odborná a jazyková redakce: Ing. Michaela Průšová a Ing. Šárka Kratochvílová

Počet stran 272

První vydání, Praha 2020

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2020

ISBN 978-80-271-1601-0 (ePub)

ISBN 978-80-271-1600-3 (pdf)

ISBN 978-80-271-1755-0 (print)

Pavol Lupták | CEO Nethemba, etický hacker

„V době politického tápání a společenského zoufalství představuje kniha ‘Pokrok bez povolení’ jasnou vizi dalšího směřování společnosti cestou k vyšší ekonomické efektivitě... Nemusíte být libertariánem, aby vás kniha čistě ekonomickými argumenty přesvědčila o tom, že technologie v budoucnosti umožní soukromému sektoru podstatně lépe konkurovat tomu státnímu, a to ve všech službách, které momentálně poskytuje.“

——————————————

Juraj Karpiš | zakladatel INESS, autor ekonomického bestselleru Zlé peniaze

„Snížení transakčních nákladů informačními technologiemi spustilo společenskou revoluci. Tato kniha je poutavou exkurzí po jejích bitvách. Svobodná interakce členů na vznikajících platformách otevřela zpětnou vazbu a umožnila selekční tlak i v pravidlech soužití. Služby, ve kterých tradičně selhává státní monopol, je najednou možné dobrovolně nakupovat, a tak tlačit na jejich zlepšování.“

——————————————

Maťo Galvánek | ředitel Sigil fund, kryptoinvestor

„Tato kniha otevírá okno do světa, ve kterém technologie vítězí nad byrokracií, sítě nad autoritami a volný trh nad regulacemi. Najdeme zde odvěké ekonomické debaty zasazené do moderního světa, náhled do moderních technologií a jejich potenciál změnit naši společnost. To vše ilustrováno mnohými známými i neznámými příběhy a příklady. Vskutku inspirativní čtení.“

——————————————

Marek Hudik | vyučuje na VŠE v Praze, ekonom

„Pokrok bez povolení je fascinující kniha o tom, jak mohou nové technologie měnit svět k lepšímu, pokud jim v tom nebudeme bránit. Je to kniha pro ty, kteří chtějí lépe porozumět dnešnímu světu a zároveň touží nahlédnout, jak by svět mohl vypadat zítra.“

——————————————

Juraj Bednár | podnikatel a etický hacker

„Pokrok bez povolení mapuje to, co lidé dělají, když jim tradiční řešení nevyhovují nebo neexistují. Není to filosofie, ale spíš pohled na realitu a její důsledky. Pro mě je to pohled do budoucnosti, poněvadž ta už tu je, jen není rovnoměrně distribuovaná. Róbert Chovanculiak ve své knize mapuje ty střípky budoucnosti, jejichž záblesky se odráží v dnešní realitě.”

„Růst internetu se drasticky zpomalí [...]. Do roku 2005 bude jasné,

že vliv internetu na ekonomiku nebyl o nic větší než vliv faxu.“

Paul Krugman, 1998

„Myslím si, že internet bude jednou z hlavních sil zodpovědných

za snižování úlohy státu ve společnosti.“

Milton Friedman, 1999

Věnováno Márii, Zuzaně a Emily

PŘEDMLUVA K ČESKÉMU VYDÁNÍ

Osídlování nových světů – tady a teď!

Bitcoin, blockchain, Uber, Airbnb, sdílená ekonomika – nové koncepty přinášející revoluci do našich životů. Pro mnohé však jen módní technologické výstřelky umožněné rozvojem chytrých mobilních telefonů, o nichž dnes každý rád píše, aby ukázal, jak moc je „in“. Róbert Chovanculiak ale ve své skvělé knize Pokrok bez povolení nepíše pro úzkou skupinu technologických nadšenců. Jeho kniha je širokospektrální a má hloubku; je zároveň čtivá, plná lidských osudů s dobrým koncem i příběhů tragických. Je to oslava lidské vynalézavosti a odvahy, stejně jako smutné čtení o lidské hlouposti, krátkozrakosti a podlosti. Vypráví příběh společenského pokroku, jehož podobu z různých pohledů po staletí zachycují političtí a morální filosofové, ekonomové klasičtí i moderní, teoretici práva, psychologové, historici a další badatelé zkoumající společnost. Autor dokázal jedinečným způsobem promítnout staré dějinotvorné debaty o povaze společenských institucí zajišťujících svobodu, prosperitu, řád, spravedlnost a bezpečnost do světa moderních technologií, internetu a sdílené ekonomiky.

Autor sám – a velmi správně a trefně – píše, že jeho kniha není věšteckou koulí, ale spíše kladivem. Kladivem, kterým můžete na prach rozbít řadu argumentů a dávno (a možná nikdy) neplatných učebnicových pouček o tom, jak prý svobodná mezilidská spolupráce selhává a jak údajně není myslitelné, aby lidé bez politických nebo byrokratických hierarchií, bez privilegií, licencí a daňové redistribuce zajistili společenský rozvoj. Kniha je plná ožehavých témat – od soukromého poskytování bezpečnosti po vynucování kvality zboží v temných zákoutích internetu –, která přímo vyzývají k silným či moralizujícím názorům. Autor však prokazuje neobyčejnou pokoru a neúnavně a nezaujatě analyzuje, vysvětluje, srovnává, zkoumá motivace aktérů i robustnost institucionálního rámce, nezapomíná na sílu předsudků, ale i význam morálních hodnot, které dělají člověka člověkem. Znovu a znovu tak můžeme vidět, že to, co vypadalo jako nemyslitelné či neřešitelné, je nejen možné, ale díky novým technologiím již dokonce existuje.

Kniha ovšem není jen seznamem příkladů, že díky Uberu jsou dostupnější sanitky, že Airbnb zvyšuje ubytovací kapacity v krizových situacích, že crowdfunding řeší problém černého pasažérství, dokáže zajistit poskytnutí „veřejného statku“, a třeba i zvýší vybavenost armády, že Bitcoin zachraňuje životy v rozvojových zemích a chrání obyvatelstvo před tyranskými režimy, že chytré kontrakty na blockchainu nahrazují nákladné či neexistující právní služby, že decentralizované systémy brání především obyčejné lidi před tím, aby se politici neutrhli ze řetězu, a chrání jejich majetek i životy, když se tak skutečně stane atp. v nepřeberném množství variací. Kniha rozvíjí nejlepší teorie minulých staletí objasňující dění na legálních i černých trzích a ukazuje, jak jim správně rozumět nebo jak hodnotit jejich správnost dnes. Staví mosty mezi poznatky největších společenskovědních myslitelů (kniha se hemží jmény Nobelistů, jejichž hlavní přínos objasňuje) a možnostmi, které dnes díky technologiím máme. Někteří myslitelé tak na ceně rostou, jiní se dnešníma očima ukazují jako lidé možná (a často bohužel) se silnými názory a velkým vlivem, ovšem bez představivosti, která by jejich myšlenkám zajistila přežití i v digitální době.

Róbert Chovanculiak tak ze své čtivé knihy vytvořil vlastně moderní učebnici (institucionální a komparativní) politické ekonomie. Nejenže studenti ekonomie po přečtení této knihy už nikdy nemohou jen nekriticky opakovat učebnicové mantry o tržních selháních, informační asymetrii, problému černého pasažéra, zkázonosnosti vězňova dilematu apod., ale budou moci nyní mnohem lépe rozumět Buchananově teorii klubů, Tiboutově konkurenci lokálních vlád, polycentrismu Elinor Ostromové, učení Thomase Schellinga, F. A. Hayeka, Mancura Olsona a mnohých dalších.

Fascinující Chovanculiakovo čtení o střetu moderních technologií a ekonomických a politických vizí společnosti asi nepřekvapivě ukáže na oslavování nových typů konkurence a decentralizace radikálními protržními mysliteli. Mnohé možná ovšem překvapí argument, že Marxova vize světa plodného a pestrého života člověka, který se zbaví závislosti na moci a vlivu kapitálu, je přesně také tím, co sdílená ekonomika umožňuje. Zdá se, že v době digitální se obrušují ideologické hrany a staré spory mohou ústit v nečekaná řešení.

Zájemci o studium historie si v knize též přijdou na své. Kniha je plná historických exkurzů, abychom lépe rozuměli procesu, kdy inovace vznikají, a mechanismům, které obvykle vedou k regulacím podnikání. Myšlenkové veletoče tvůrců regulatorních rámců pro podnikání v minulosti nám jen připomínají, že pokrok bez povolení zdaleka není samozřejmostí. Politici, regulátoři, ale i etablovaní podnikatelé obvykle nejsou největšími zastánci pokroku, který vždy a všude narušuje existující pořádky. Naopak. Vládní příkaz pít pivo, jenž autor v knize zmiňuje, totiž nepředstavuje typický směr, jakým se regulátoři ubírají. Mnohem častěji plodí drakonické zákazy, jež inovacím v podnikání a experimentování brání. Inovace a schumpeterovská kreativní destrukce jsou ale klíčem k pokroku, díky němuž může lidstvo pronikat do nových sfér, objevovat a osidlovat nové světy.

Digitální svět internetu je příkladem takového nového světa. Je „Divokým západem“, kde se bohatne i prodělává; kde se již hraje, i když zde teprve pouze vznikají pravidla hry, která postupně do tohoto světa přinášejí řád, spravedlnost a stabilitu; kde se buduje důvěra, řeší spory, chytají se a trestají zločinci. V konkurenci dobrodruhů vznikají revoluční instituce zítřka. Jsou vyšlapávány cestičky pro miliony z nás, kdo nejsme dobrodruhy. Otevírají se nové prostory prostě pro všechny, kdo tento svět platforem a decentralizovaných systémů postupně osídlují a mohou využívat ke svému prospěchu a lepšímu životu. K osídlení nás nikdo nenutí. Je to volba navíc k tomu, co již máme. Volba naše, každého jednoho z nás. Žádné většiny, žádné hlasování, jen my a naše ochota nově budovaný digitální svět osídlit, vstoupit na něj (či možná lépe vystoupit do něj) – svoboda říci ano. Je to ovšem i možnost z tohoto světa kdykoli jednoduše vystoupit – svoboda říci ne. Mít obě tyto možnosti volby je (minimálně oproti dnešku) velký pokrok. Opravdový pokrok. Pokrok bez povolení!

Prof. Josef Šíma

Vysoká škola CEVRO Institut

Poděkování

Tuto knihu jsem napsal sám, ale ne osamocen. Pomohla mi spousta dobrých lidí, kterým bych chtěl poděkovat.

Především je to celý tým INESS: Richard Ďurana, Juraj Karpiš, Radovan Ďurana, Martin Vlachynský, Monika Budzák, Veronika Fajbíková, Eva Schwarzová, Vanesa Križanovičová, Adriána Valášková, Diana Kráľová, Adam Dzurák a Martin Kristály.

Kromě nich děkuji v náhodném pořadí i rodině, přátelům, známým a bývalým kolegům: Matúš Zemčík, Pavol Zlacký, Mirka Jánošová, Mário Havel, Martin Bulák, Marek Hudik, Juraj Bednár, Pavol Lupták, Peter Bešina, Martin Reguli, Tomáš Zaťko, Maťo Galvánek, Beata Mikušova Meričková, Martina Joshi, Matúš Šuster, Milada Hromadová, Karol Chovanculiak, Braňo Krnáč, Denis Mandok, Dominik Stroukal, Josef Šíma, Daimonion VonCave, Josef Tětek, Anna Christa, Filip Vačko, Pavol Travnik, Pavol Kovarik, Marianna Sádecká, Katarína Ševčíková, David Stancel, Peter Gonda, Ján Šebo, Michal Kramár, Roman Liptaj a Dušan Matuška.

Určitě jsem na někoho zapomněl, tímto ho tedy zvu na čaj.

Při psaní knihy jsem čerpal z literatury, která nebyla vždy snadno dostupná. Přístup k mnohým zdrojům mi pomohli získat: David Schmidtz, Randall G. Holcombe, Dalibor Roháč, Tyler Cowen a Edward Stringham.

Děkuji vám všem.

ÚVOD

„Máme paleolitické emoce, středověké instituce

a nadpozemskou technologii.“

E. O. Wilson

Tato kniha je o střetu starých institucí a nových technologií

Kdybych ji psal před 12 tisíci lety, píši o nových technologiích agrární revoluce a o tom, co to znamená pro instituce lovců a sběračů. Jak se při přechodu migrujících skupin na stabilnější usedlosti změnila organizace života lidí a jaká nová společenská pravidla přinesl pluh a domestikace zvířat.

A kdybych ji psal před 250 lety, píši o nových technologiích průmyslové revoluce a o tom, co to znamená pro instituce feudalismu. Jak se při přechodu z vesnických oblastí do měst změnila organizace života lidí a jaká nová společenská pravidla přinesl parní a tkací stroj.

Knihu však píši v dnešních, digitálních časech. Bude o střetu internetových technologií 21. století se světem kamenných institucí 20. století. O tom, jak se při přechodu z „offline“ do „online“ světa mění organizace života lidí. Patříte-li mezi ty, které fascinuje internet a jeho vliv na společnost, jste na správné adrese.

Uber nekonkuruje taxikářům, ale ministerstvu dopravy

Lidé na nástup internetových technologií nahlížejí očima minulosti. Soustřeďují se na malé bitvy mezi novými společnostmi a jejich analogovými předchůdci. A přitom jim uniká hlavní zápletka.

Ve stejné době, kdy v novinách píší o tom, že sdílená ekonomika bere práci taxikářům, platforma Uber pracuje na vylepšeních vlastní soukromé regulace ve snaze ochránit spotřebitele. A zatímco si analytici stěžují, že eBay a Amazon vytláčejí kamenné obchody, obě internetové platformy zatím fungují jako největší soudní dvory na světě a řeší denně tisíce sporů.

Pokrok, který přináší internet, tak nekonkuruje jen analogovým podnikatelům a kamenným obchodům, nýbrž především světu zákonů, úředníků a politiky. A právě to je tématem této knihy. Jak se mění úloha státu a trhu ve společnosti po nástupu internetu.

Na následujících stránkách se dočtete o tom, zda platforma Airbnb dokáže ochránit hosty a hostitele lépe než státní inspektoři. Zda je možné prostřednictvím platformy Kickstarter vybrat prostředky na veřejné služby, jako je soukromá policie či armáda. Dozvíte se, kdy je rozumné žádat spíš o odpuštění než o povolení, jak se každý z vás může stát internetovým soudcem anebo jak funguje anarchie na internetu. Dočtete se i o tom, jak přinesl Bitcoin první digitální hotovost do světa státních peněz a umožnil budovat paralelní společnost, ve které neexistují „vedoucí“, ale šéfy jsme tu všichni.

Kniha je ve zkratce o tom, jak internetové technologie a podnikatelé pomohli překonat mnohá učebnicová selhání trhu. Neměli totiž na výběr. Jestliže chtěli uspět a získat si srdce zákazníků, museli začít konkurovat státnímu aparátu.

Psaní této knihy bylo takové malé dobrodružství. Stále jsem testoval, zkoumal a objevoval nové ekosystémy, které vznikly kolem internetových technologií. Místy jsem se cítil jako novodobý antropolog, který dostal možnost nahlédnout do rušného života digitálních komunit. Někdy se jednalo o menší společenství lidí, kteří si chtěli zafinancovat veřejné lavičky, jindy se digitální komunita podobala spíš internetové říši, která se rozprostírá na více kontinentech.

Výsledkem bádání jsou tyto strany, na kterých najdete kompletního průvodce internetovými technologiemi očima ekonoma. Kniha ale není futuristická. Nevím, jak to dopadne a co přesně vzejde z koevoluce mezi novými technologiemi a společenskými institucemi. Tato kniha není předpovědí, je to zpověď. Zpověď ekonoma bez hodnot – vědce, který měl v čase t = 0 jakousi představu o správné roli státu a trhu ve společnosti a s nástupem internetových technologií ji v čase t = 1 přehodnocuje.

Tímto ekonomem nejsem já, a ani žádného takového neznám. Ale představuji si, že existuje. Je to vysloveně vědec, pragmatik, nezaujatý ideologiemi a normativními představami o tom, co je správné. Nedělá mu problém opustit a přehodnotit své postoje. Cílem knihy je ukázat, že kdyby takový ekonom existoval, měl by ve světle nových technologií přehodnotit svou představu o roli státu ve společnosti. Trh totiž díky internetu funguje lépe než kdykoliv předtím.

Proč jsem napsal tuto knihu?

Tuto knihu bych nemusel vůbec psát, kdyby vývoj institucí držel krok s vývojem technologií. Tedy kdyby se formální pravidla hry, tzn. ústavy, zákony, regulace, ale i neformální pravidla, tzn. normy, zvyky, tradice, měnily a přizpůsobovaly tak rychle, jak přicházejí inovace a nové technologie. Koevoluce mezi institucemi a technologiemi však není tak jednoduchá. Oba fenomény jsou sice součástí širší kulturní evoluce, ale každý z nich má svá vývojová specifika.

Považovat technologický rozvoj za evoluční jev je dnes už poměrně akceptovaný pohled.1 Každá nová technologie vychází ze základů svých předchůdců a postupnou kumulací nových „mutací“ se dále vyvíjí. Technologická evoluce je poměrně přesná. To znamená, že u nových technologií existuje rychlá zpětná vazba, zda nová mutace přináší očekávaný výsledek, anebo ne. Když přišel Alexander Fleming s penicilinem, Norman Borlaug s novou vyšlechtěnou pšenicí anebo Jonas Salk s vakcínou proti dětské obrně, každý z nich poměrně rychle věděl, jestli jeho „mutace“ funguje.

Konec ukázky

Table of Contents

Tiráž

Předmluva k českému vydání

Poděkování

Úvod

Tato kniha je o střetu starých institucí a nových technologií

Uber nekonkuruje taxikářům, ale ministerstvu dopravy

Proč jsem napsal tuto knihu?

SDÍLENÁ EKONOMIKA A INFORMAČNÍ ASYMETRIE

1.Úvod – nádražní jestřábi

2.Jak mladý stavař skoro zbohatl, ale nakonec jen ušetřil

2.3Co vzrušuje ekonomy na sdílené ekonomice?

3.Není regulace jako regulace

3.1Na podnětech záleží – aneb jak říkali naši otcové, příležitost dělá zloděje“

Kdo reguluje regulátora?

Soukromý regulátor jako smithův pekař

3.2Vědomostní problém – aneb jak říkali naši otcové, „nikdo učený z nebe nespadl“

Veřejný regulátor je hluchý a slepý

Když zákony píší podnikatelé na platformách

3.3Vynucování dobrého chování

Veřejná regulace – papír snese všechno

Soukromý regulátor jde s kůží na trh

4.Zakázaný pokrok

4.6Vánoční příběh zakázaného ovoce

CROWDFUNDING A VEŘEJNÉ STATKY

1.Úvod – temná stránka racionality

3.Veřejné statky mají tři problémy, crowdfunding nabízí tři řešení

3.1Uklidnění černého petra

4.Selhání státu při řešení problému veřejných statků

PRÁVO A POŘÁDEK V INTERNETOVÉ ANARCHII

1.Úvod – vězňovo dilema

3.Globální internetové kluby se super-členskými průkazy

3.1Reputace na internetových steroidech

3.3Dvě velké výhody neteritoriálního poskytovatele práva a pořádku

4.Digitální kryptoanarchie na darknetu

4.2Bitcoin – digitální hotovost

5.Kryptotrhy „divokého západu“ na internetu

6.Decentralizovaný kryptotrh

6.2Budoucnost obchodování – inteligentní kontrakty?

ZÁVĚR – NĚKOLIK ZAMYŠLENÍ

O čem tato kniha nebyla

Literatura