Vzor citace: ŠNOBLOVÁ, Z., NĚMČÁK, V. Insolvenční správce. Praha: Wolters Kluwer, a. s., 2014, 284 s.

Ukážka z elektronickej knihy

Jednotlivé kapitoly zpracovali:

Mgr. Zuzana Šnoblová: kapitoly 1, 2, 3 (mimo 3.2.2), 5, 6

Mgr. Bc. Vítězslav Němčák: kapitoly 3.2.2., 4, 7, 8, 9, 10, 11

Právní stav publikace je k 31. 8. 2014

Recenze:

Ing. Bc. Radomír Daňhel

Mgr. Jakub Juřena

© Mgr. Zuzana Šnoblová, Mgr. Bc. Vítězslav Němčák, 2014

ISBN 978-80-7357-914-2 (brož.)

ISBN 978-80-7478-608-2 (e-pub)

______________________________________________

Vydává Wolters Kluwer, a. s., U Nákladového nádraží 6, 130 00 Praha 3, v roce 2014 jako svou 1076. publikaci. Odpovědná redaktorka Jiřina Šišková. Obálka Nikola Štefanová. Vydání první. Stran 284. Sazba PageDTP.cz. Tisk Serifa, Jinonická 80, 150 00 Praha 5.

e-Book k dostání na www.wolterskluwer.cz/obchod

www.wolterskluwer.cz, e-mail: knihy@wolterskluwer.cz, tel.: 246 040 405, 246 040 444, fax: 246 040 401

Seznam použitých zkratek

Zkratky právních předpisů

insolvenční zákon

zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon)

kontrolní řád

zákon č. 255/2012 Sb., o kontrole (kontrolní řád)

obč. zák.

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

spr. řád

zákon. č. 500/2004 Sb., správní řád

s. ř. s.

zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní

vyhláška č. 312/2007 Sb.

vyhláška č. 312/2007 Sb., o obsahu a dalších náležitostech zkoušek insolvenčních správců

vyhláška č. 355/2013 Sb.

vyhláška č. 355/2013 Sb., o úředních hodinách provozovny, o označování sídla a provozovny a o činnostech, které je insolvenční správce povinen zajišťovat v provozovně

zák. o ins. správcích

zákon č. 312/2006 Sb., o insolvenčních správcích

zák. o ochraně utajovaných informací

zákon č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti

zák. o spr. poplatcích

zákon č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích

zák. o uznávání odborné kvalifikace

zákon č. 18/2004 Sb., o uznávání odborné kvalifikace a jiné způsobilosti státních příslušníků členských států Evropské unie a některých příslušníků jiných států a o změně některých zákonů (zákon o uznávání odborné kvalifikace)

z. o. k.

zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích)

Ostatní zkratky

ČNB

Česká národní banka

ekonomicky významný dlužník

dlužník, jehož úpadek je řešen reorganizací, nebo jehož roční úhrn čistého obratu podle zákona o účetnictví za poslední účetní období předcházející insolvenčnímu návrhu dosáhl alespoň částku 100 000 000 Kč, anebo který zaměstnává nejméně 100 zaměstnanců v pracovním poměru

ministerstvo

ministerstvo spravedlnosti

OS

okresní soud

seznam

seznam insolvenčních správců

v. o. s.

veřejná obchodní společnost a zahraniční společnost podle zákona č. 312/2006 Sb.

zkouška

zkouška insolvenčního správce

zvláštní zkouška

zvláštní zkouška insolvenčního správce

Úvodní slovo

Po několikaletém působení na ministerstvu spravedlnosti jsme se rozhodli zúročit zkušenosti a představit prostřednictvím této publikace právní úpravu a aplikační praxi týkající se profese insolvenčního správce, zejména právní úpravu obsaženou v zákoně č. 312/2006 Sb., o insolvenčních správcích, a v prováděcích vyhláškách, která doznala v posledních letech mnoha zásadních změn.

Vytvořili jsme proto tuto příručku pro budoucí i stávající insolvenční správce. Podrobně se věnujeme zkoušce insolvenčního správce a dáváme rady a tipy, jak se na ni připravit. Pro stávající insolvenční správce pak budou cenné například zevrubné informace o provozovnách a souvislostech s novým způsobem určování insolvenčních správců v insolvenčním řízení. Komplexně se pak věnujeme také informačním povinnostem insolvenčních správců. Přehledně je zpracována také kapitola o kontrole insolvenčních správců nebo o správním trestání.

Naším cílem bylo vedle tohoto podrobného přehledu také zachytit stále se vyvíjející praxi správy a dohledu nad touto profesí ze strany ministerstva spravedlnosti, která může být díky tomu podrobena širší diskuzi a kritice.

Pevně věříme, že tato příručka bude praktickým společníkem všech čtenářů.

Zuzana Šnoblová

Vítězslav Němčák

autoři

KAPITOLA 1

Zkouška insolvenčního správce

Právní úprava: § 24 zák. o ins. správcích, vyhláška č. 312/2007 Sb., o obsahu a dalších náležitostech zkoušek insolvenčních správců (dále jen „vyhláška č. 312/2007 Sb.“)

Zkouška jako předpoklad pro vydání povolení vykonávat činnost insolvenčního správce

Vykonání zkoušky insolvenčního správce (dále též „zkouška“) je jedním z předpokladů pro to, aby fyzické osobě mohlo být vydáno povolení vykonávat činnost insolvenčního správce. Další předpoklady pro vydání povolení vykonávat činnost insolvenčního správce jsou popsány v kapitole 3.

Výkon činnosti insolvenčního správce je vysoce specializovanou činností, který má dosah do majetkové sféry dlužníka i jeho věřitelů, a proto je oprávněný zájem na tom, aby tuto činnost vykonávala osoba náležitě odborně vybavená. Z uvedeného důvodu jsou na uchazeče o výkon této činnosti kladeny nároky v podobě příslušného vzdělání, odborné praxe a znalostí v oblastech souvisejících s činností insolvenčního správce.

V této kapitole jsou tedy popsány všechny informace potřebné pro čtenáře, který má zájem o vykonání zkoušky. Snahou je vytvořit ucelenou představu o náročnosti a organizaci této zkoušky, o roli ministerstva a komunikaci s ním a o všech požadavcích, které jsou v průběhu zkoušky na uchazeče kladeny. Podrobně jsou tedy popsány jednotlivé podmínky pro konání zkoušky, které uchazeč prokazuje v žádosti o vykonání zkoušky, obsah jednotlivých částí zkoušky, podklady k přípravě, postupy ministerstva, lhůty, způsob konání zkoušky a také řešení různých situací, které mohou nastat od podání žádosti o vykonání zkoušky po vydání osvědčení o úspěšném vykonání zkoušky. Veškeré informace jsou v závěru doplněny praktickými poznatky, statistikami, odpověďmi na nejčastější otázky a užitečnými odkazy.

1.1 Základní podmínky pro možnost konání zkoušky

Aby mohl uchazeč uvažovat o podání žádosti k vykonání zkoušky insolvenčního správce, musí splňovat následující základní podmínky, které prokazuje v žádosti o vykonání zkoušky:

1. vysokoškolské vzdělání magisterského studijního programu

- uchazeč prokazuje, že získal na vysoké škole v členském státě nebo mu bylo členským státem uznáno[1] vysokoškolské vzdělání v (jakémkoliv) magisterském studijním programu,

- doklad o dosaženém vzdělání je jednou z povinných příloh k žádosti o vykonání zkoušky;

2. tříletá odborná praxe v oblasti související s výkonem funkce insolvenčního správce, zejména v oblasti práva, ekonomie, daňového poradenství, účetnictví, auditu nebo řízení podniku

- mezi profese, které lze uvést jako oblasti související s činností insolvenčního správce, můžeme demonstrativním způsobem zařadit například odborné zaměstnance soudů (soudce, asistenty soudců, justiční čekatele, vyšší soudní úředníky), státních zastupitelství (státní zástupci, asistenti, vyšší úředníci státního zastupitelství, právní čekatelé), dále praxe advokáta a advokátního koncipienta, notáře, notářského kandidáta, notářského koncipienta, soudního exekutora, exekutorského kandidáta, exekutorského koncipienta nebo jejich odborné zaměstnance, daňového poradce auditory, likvidátora, správce podniku, znalce, zaměstnance ve finančním či bankovním sektoru. Jako vodítko pro uznávání odborné praxe může sloužit úprava uznávání odborné praxe ve výše zmíněných profesích, která je upravena v příslušných zákonech. Za praxi může být dále uznáváno členství v řídících orgánech společností nebo jiné manažerské funkce,[2]

- důvodem pro zavedení povinné odborné praxe bylo podle zákonodárce zjištění, že povolení pro výkon činnosti insolvenčního správce získávají v některých případech osoby bez předchozí náležité praxe, tedy absolventi vysokých škol, nebo osoby působící např. v lékařských, pedagogických či filosofických oborech. Předpokládá se tedy, že jakákoli činnost ve výše uvedených oblastech, která alespoň částečně souvisí s činností insolvenčního správce, bude jako odborná praxe uznána,

- bude také pravidlem, že uznávána bude odborná praxe vykonaná v oblastech vyžadujících vysokoškolské vzdělání až po ukončení vysokoškolského vzdělání,

- doklady prokazující tuto odbornou praxi jsou dalšími z povinných příloh k žádosti o vykonání zkoušky.

1.2 Žádost o vykonání zkoušky

Řádně sepsaná žádost o vykonání zkoušky s připojenými přílohami vyžadovanými vyhláškou č. 312/2007 Sb. doručená ministerstvu je základním předpokladem pro možnost konání zkoušky.

Náležitosti žádosti o vykonání zkoušky (viz také příloha č. 1):

- jméno, příjmení, rodné číslo (příp. datum narození, nebylo-li rodné číslo přiděleno) uchazeče;

- adresa trvalého pobytu (příp. adresa bydliště, nemá-li uchazeč trvalý pobyt);

- adresa pro doručování písemností, pokud je odlišná od adresy trvalého pobytu nebo od adresy bydliště, příp. elektronická adresa pro doručování písemností (to neplatí, má-li žadatel datovou schránku[3]);

- souhlas se zpracováním osobních údajů pro účely zkoušky a pro účely vydání povolení vykonávat činnost insolvenčního správce;

- datum a podpis.

Povinné přílohy k žádosti o vykonání zkoušky:

- doklad o dosaženém vzdělání

- uchazeč prokazuje, že získal na vysoké škole v členském státě nebo mu bylo členským státem uznáno vysokoškolské vzdělání magisterského studijního programu;

- doklady prokazující odbornou praxi

- uchazeč prokazuje tříletou odbornou praxi v oblasti související s výkonem funkce insolvenčního správce, zejména v oblasti práva, ekonomie, daňového poradenství, účetnictví, auditu nebo řízení podniku podle § 4a vyhlášky č. 312/2007 Sb. dokumenty, které osvědčují formu, obsah a dobu vykonávané odborné praxe, odborná praxe ukončená před více než 10 lety přede dnem podání žádosti o vykonání zkoušky se do odborné praxe vyžadované zákonem nezapočítává;

- doklad o zaplacení poplatku 5 000 Kč

- uchazeč, který hodlá konat zkoušku, musí zaplatit zákonem stanovený poplatek ve výši 5 000 Kč, a to před podáním žádosti o vykonání zkoušky na účet ministerstva (číslo účtu 19-5120001/0710) s tím, že jako variabilní symbol uvede uchazeč své rodné číslo.

Doručení ministerstvu:

- písemně na adresu Vyšehradská 16, 128 10, Praha 2 (nebo ústně do protokolu na téže adrese),

- do datové schránky ministerstva,

- v elektronické podobě podepsané uznávaným elektronickým podpisem na elektronickou adresu posta@msp.justice.cz.

Důsledkem zaslání žádosti způsobem, který je v rozporu s § 37 odst. 4 a 5 zák. č. 500/2004 Sb., správního řádu (dále jen „spr. řád“), je nepřihlížení k žádosti. Důsledkem nekompletní žádosti, ve které chybí některá náležitost stanovená v § 4 odst. 1 vyhlášky č. 312/2007 Sb., bude výzva ministerstva k doplnění žádosti, příp. odstranění nejasností. Důsledkem nekompletní žádosti, ke které není připojena některá z povinných příloh – dokladů uvedených v § 4 odst. 2 vyhlášky č. 312/2007 Sb., je nepřihlížení k žádosti.

Aktualizace údajů obsažených v žádosti o vykonání zkoušky

Uchazeč o vykonání zkoušky by měl každou změnu údajů obsažených v žádosti o vykonání zkoušky oznámit ministerstvu. Zejména pak změnu příjmení a změnu trvalého bydliště (jedná se o údaje, které jsou následně uváděny v osvědčení o vykonání zkoušky) a adresu pro doručování. Pokud uchazeč neoznámí změnu adresy pro doručování, bude mu bezúspěšně doručována pozvánka ke zkoušce, čímž uchazeč marně ztratí termín zkoušky.

Zpětvzetí žádosti o vykonání zkoušky

Uchazeč o vykonání zkoušky může vzít svou žádost zpět. Je však v této možnosti limitován. Žádost o vykonání zkoušky totiž nelze vzít zpět kdykoli, ale pouze do okamžiku, než se o vykonání zkoušky pokusí. Ustanovení § 5 vyhlášky č. 312/2007 Sb. uvádí, že je tak uchazeč oprávněn učinit nejpozději před zahájením písemné části zkoušky. Smyslem ustanovení je zamezit možnému zneužití a kalkulaci ze strany uchazeče, kdy je např. již seznámen s konkrétním obsahem zkoušky (testem, případovou studií, otázkami zkušební komise) nebo kdy je hodnocen v některé části zkoušky stupněm „neuspěl“. Ustanovení tedy směřuje k prvnímu možnému zahájení písemné části zkoušky (ustanovení nelze vykládat jako zahájení opakované písemné části zkoušky).

Uchazeč tak může prakticky vzít svou žádost zpět nejpozději v den konání písemné části zkoušky, a to před jejím zahájením (tj. před spuštěním testu na počítači).

Pokud vezme uchazeč žádost o vykonání zkoušky zpět, poplatek za připuštění ke zkoušce ve výši 5 000 Kč se nevrací.

1.3 Požadavek odborné praxe a její prokazování

Prokazování odborné praxe

Z přiložených dokladů prokazujících odbornou praxi musí být zejména patrné:

- v jaké pracovní pozici byla odborná praxe vykonávána (zaměstnanec, vedoucí pracovník, koncipient, OSVČ, atd.),

- na základě jaké právní skutečnosti (pracovní smlouva, dohoda o pracovní činnosti, živnostenské nebo jiné oprávnění, atd.),

- v čem tato odborná praxe spočívala (podrobný popis vykonávané činnosti vyplývající mimo jiné z pracovní náplně),

- v jaké délce byla odborná praxe vykonávána (ministerstvo však uznává pouze odbornou praxi vykonávanou po skončení vysokoškolského vzdělání magisterského stupně, jelikož profese insolvenčního správce se obtížností zkoušky, povinnou odbornou praxí, povinným pojištěním, náročností a zodpovědností blíží právnickým profesím, např. advokacii, tedy i splnění podmínky odborné praxe ministerstvo vykládá analogicky, přičemž právnické profese vyžadují doložení koncipientské či obdobné praxe absolvované až po dosažení magisterského titulu. Ministerstvo tedy vychází z předpokladu, že uchazeč nejdříve musí získat potřebné teoretické znalosti a až poté se může v plném rozsahu věnovat jejich aplikaci. Výjimkou z této zásady je taková odborná praxe, kterou lze plnohodnotně konat s nižším stupněm vzdělání,[4] jako např. daňové poradenství.)

Příklady nejčastější odborné praxe a osvědčujících dokladů

- Advokát, daňový poradce, auditor, exekutor, notář

- osvědčení o zápisu do příslušného seznamu vydané profesní komorou

- Koncipient, čekatel, kandidát

- výpis koncipientských praxí, který vystavuje příslušná komora, popřípadě osvědčení o vykonání odborné zkoušky

- Konkursní, resp. insolvenční správce

- výpis ze seznamu insolvenčních správců

- Zaměstnanec v případě již skončených pracovních poměrů

- zápočtový list a pracovní posudek, náplň práce nebo pracovní smlouva, není-li konkrétní obsah vykonávané práce dostatečně popsán v zápočtovém listě

- Zaměstnanec v případě dosud neskončených pracovních poměrů

- pracovní smlouva a aktuální potvrzení zaměstnavatele, že tento pracovní poměr nebyl ukončen a pracovní posudek nebo náplň práce, není-li konkrétní obsah vykonávané práce dostatečně popsán v pracovní smlouvě

- Osoba samostatně výdělečně činná

- výpis z příslušného rejstříku a další dokumenty prokazující konkrétní obsah vykonávané odborné praxe

K posuzování splnění podmínky odborné praxe

Ministerstvo posuzuje splnění podmínky tříleté odborné praxe z přiložených dokumentů k řádně zaslané žádosti o vykonání zkoušky, a to vždy individuálně s ohledem na specifika prokazované odborné praxe. Z hlediska obsahu odborné praxe ministerstvo zejména požaduje, aby odborná praxe skutečně bezprostředně souvisela s výkonem funkce insolvenčního správce a měla praktický, nikoli pouze teoretický charakter.

V případě, kdy ministerstvo vyhodnotí, že délka nebo obsah vykonávané činnosti neodpovídá zákonem požadované odborné praxi potřebné pro možnost konání zkoušky, ministerstvo podatele informuje o nevyhovění jeho žádosti o vykonání zkoušky spolu s uvedením důvodů. Současně bude žadateli vrácen poplatek ve výši 5 000 Kč za připuštění ke zkoušce.

V případě, kdy ministerstvo vyhodnotí, že odborná praxe není dostatečně prokázaná, tj. uchazeč k žádosti o vykonání zkoušky přiloží dokumenty, které vykonání odborné praxe dostatečně neosvědčují, ministerstvo podatele vyzve k doplnění žádosti a určí mu k tomu přiměřenou lhůtu. Nebude-li ve stanovené lhůtě žádost o vykonání zkoušky doplněna, nebude jeho žádosti o vykonání zkoušky vyhověno a žadateli bude vrácen poplatek ve výši 5 000 Kč za připuštění ke zkoušce.

K přechodnému ustanovení k podmínce odborné praxe

Uchazeči, kteří podali žádost o vykonání zkoušky do 31. 7. 2013, nemusí splňovat podmínku odborné praxe.[5] Tyto osoby mohou vykonat zkoušku a mohou navrhnout vydání povolení vykonávat činnost insolvenčního správce bez prokázání odborné praxe. Rovněž insolvenčním správcům již zapsaným v seznamu insolvenčních správců nebude rušeno povolení z důvodů nesplnění podmínky odborné praxe. Na ně se podmínka odborné praxe zpětně nevztahuje.

1.4 Písemná a ústní část zkoušky

Zkoušku organizuje ministerstvo.

Zkouška se skládá z písemné a ústní části. Písemná část zkoušky se skládá z testu a případové studie.

V rámci celé zkoušky (ve všech jejich částech[6]) se za účelem prověření znalostí uchazeče potřebných k výkonu funkce insolvenčního správce zjišťují znalosti z následujících oblastí:

- občanského, obchodního a pracovního práva,

- občanského práva procesního,

- insolvenčního práva,

- správního práva včetně správního řízení,

- finančního práva včetně daňového řízení,

- řízení podniku a

- účetnictví a financování podniku.

Prokázání znalostí z insolvenčního práva je elementárním předpokladem pro úspěšné vykonání zkoušky. Znalosti z ostatních oblastí jsou prověřovány zejména ve vztahu k výkonu funkce insolvenčního správce.

Při zkoušce se tedy znalosti uchazeče z oblasti občanského, obchodního a pracovního práva, občanského práva procesního, správního práva včetně správního řízení a finančního práva včetně daňového řízení prověřují v rozsahu potřebném pro insolvenční řízení.

Před zahájením každé části zkoušky prokazuje uchazeč svoji totožnost příslušnému pracovníkovi / pracovnici Justiční akademie, resp. ministerstva, v rámci prezence účastníků.

Zkouška se koná v českém jazyce.

Uchazeč je povinen při zkoušce pracovat samostatně. V průběhu písemné části zkoušky může uchazeč použít jako pomůcky znění právních předpisů a kalkulátor. Jiné pomůcky (např. komentovanou literaturu, mobilní telefon, internet) není oprávněn používat. V průběhu ústní části zkoušky uchazeč využívá a disponuje pouze takovými podklady a materiály, které obdrží od členů zkušební komise. Uchazeč, který v průběhu zkoušky porušil svoji povinnost pracovat samostatně nebo jinak rušil průběh zkoušky, může být ze zkoušky vyloučen. Pokud byl uchazeč ze zkoušky vyloučen, hodnotí se stupněm „neuspěl“.

Uchazeč je oprávněn od zkoušky odstoupit, a to kdykoli v jejím průběhu, tj. v průběhu kterékoli její části. Pokud však uchazeč v průběhu písemné nebo ústní části zkoušky od zkoušky odstoupí, hodnotí se stupněm „neuspěl“. S ohledem na skutečnost, že je písemná část zkoušky hodnocena jako celek, pak odstoupení od zkoušky v průběhu vypracovávání případové studie znamená, že je uchazeč hodnocen stupněm „neuspěl“ v celé písemné části zkoušky a v případě jejího opakování musí opakovat také test.

1.4.1 Písemná část zkoušky

Písemná část zkoušky:

- koná se v Justiční akademii v Kroměříži;

- je neveřejná;

- celá písemná část zkoušky (test i případová studie) se koná v jeden den a trvá nejdéle 6 hodin, nejpozději po uplynutí této doby je uchazeč povinen písemnou práci odevzdat, a to i v případě, že není dokončena.

Pozvánka k písemné části zkoušky

Fyzické osobě, která podala kompletní žádost o vykonání zkoušky se všemi náležitostmi a přílohami dokládajícími splnění zákonných podmínek, ministerstvo umožní do 6 měsíců od doručení písemné žádosti zkoušku vykonat. Uchazečům je přitom umožňováno konat zkoušku podle pořadí doručených žádostí o vykonání zkoušky a podle kapacitních možností Justiční akademie v Kroměříži, ve které se písemná část zkoušky uskutečňuje.

Pozvánku na zkoušku s uvedením termínu, času a místa konání písemné části zkoušky zašle ministerstvo uchazeči nejpozději 4 týdny přede dnem konání písemné části zkoušky. Zde je nezbytné zdůraznit, že vyhláška č. 312/2007 Sb. ukládá ministerstvu pozvánku ve stanovené lhůtě uchazeči zaslat, nikoli doručit.

Test

Testová část spočívá ve vyplňování správných odpovědi na zadané otázky, a to jak z insolvenčního práva, tak i z dalších oblastí uvedených ve vyhlášce č. 312/2007 Sb. ve stanoveném rozsahu. Každému uchazeči je na přiděleném počítači vygenerován individuální test (v den konání zkoušky jsou tedy všechny vygenerované testy různé). Ke každé zadané otázce je pět navrhovaných odpovědí.

Převážnou část testových otázek tvoří otázky z insolvenčního práva. Zbylou část testových otázek pak z větší části tvoří otázky z občanského práva hmotného a procesního, obchodního práva a pracovního práva, menší část je pak tvořena testovými otázkami z finančního práva, účetnictví, řízení podniku a financování podniku.

Písemný test tvoří 70 testových otázek, u nichž musí uchazeč zvolit z navržených odpovědí tu správnou / ty správné (je možné, že žádná z navržených odpovědí není správná, nebo je správná jen jedna, více nebo jsou správné všechny navržené odpovědi). Uchazeč musí správně zodpovědět 80 % otázek testu.[7]

Z celkových 6 hodin vymezených na celou písemnou část zkoušky se předpokládá, že uchazeč využije k vyplnění testu maximálně 3,5 hodiny. Pokud uchazeč věnuje testovým otázkám více času, s velkou pravděpodobností nestihne důkladně vypracovat případovou studii, jejíž pracnost je odhadována na více než dvě hodiny. Je však na uchazeči, jak si rozvrhne svůj čas.

Na testovou část bezprostředně navazuje vypracování případové studie.

Případová studie[8]

V rámci případové studie uchazeč vypracovává příslušné dokumenty, popisuje postupy či řeší situace, a to podle obsahu zadání případové studie. Zadání případové studie tedy obsahuje modelový případ či situaci, se kterou se v rámci své činnosti insolvenční správce v insolvenčním řízení setkává nebo může setkat (např. přezkum přihlášek pohledávek, odpůrčí žaloba, soupis majetkové podstaty, řešení pracovněprávních vztahů, posouzení účetnictví apod.). Úkolem uchazeče pak je případ či situaci posoudit a vypracovat řešení, příp. uvést další postup nebo provést právní rozbor, není-li možné další postup jednoznačně určit.

Případové studie jsou koncipovány tak, že jejich důkladné zpracování vyžaduje přibližně 2,5 hodiny. Uchazeči s praktickými zkušenostmi však pravděpodobně zvládnou vypracovat případovou studii rychleji.

Případovou studii mohou vypracovat všichni uchazeči, kteří absolvovali v daném termínu písemné části zkoušky testovou část. Hodnoceny (tedy předány komisi pro hodnocení případových studií) však budou pouze vypracované případové studie těch uchazečů, kteří testovou část vykonali úspěšně.

Zadání případové studie je tvořeno speciálně pro každý termín písemné části zkoušky a je tedy každý termín písemné části zkoušky jiné. Případová studie se vypracovává na počítači, a to jako volný text vytvořený uchazečem. Po vypracování případové studie, příp. po uplynutí doby určené pro písemnou část zkoušky jsou oba uchazečem vytvořené dokumenty (test i případová studie) „uzamčeny“ proti změnám v systému Justiční akademie a zpřístupněny ministerstvu. Vypracovaná případová studie uchazečů, kteří úspěšně vykonali testovou část, je následně zaslána komisi pro hodnocení případových studií, a to v anonymizované podobě.

Komise pro hodnocení případových studií jsou dvoučlenné. Členy komise jmenuje a odvolává ministr spravedlnosti. Podle odůvodnění vyhlášky č. 197/2013 Sb., kterou se mění vyhláška č. 312/2007 Sb., o obsahu a dalších náležitostech zkoušek insolvenčních správců, se předpokládá, „že členy komise bude tvořit vždy jeden soudce a jeden akademik, případně zaměstnanec ministerstva“. Vyhláškou č. 312/2007 Sb. není zavedena stálá komise pro hodnocení případových studií, proto konkrétní komise pro hodnocení případových studií jsou sestavovány vždy pro jednotlivý termín písemné části zkoušky z osob jmenovaných ministrem spravedlnosti. Členové komise pro hodnocení případových studií pro jednotlivý termín písemné části zkoušky nejsou uchazečům předem známí. Současně členové komise pro hodnocení případových studií získávají k hodnocení anonymní vypracované případové studie, na písemnou část zkoušky tedy nelze aplikovat ustanovení o námitce podjatosti členů komise pro hodnocení případových studií.

Členové komise pro hodnocení případových studií provádí hodnocení vypracovaných případových studií samostatně. Každý člen komise při hodnocení případové studie posuzuje úroveň řešení zadaného problému nebo modelové situace, schopnost aplikace základních zásad a ustanovení insolvenčního zákona a znalostí potřebných k výkonu funkce insolvenčního správce a způsob písemného projevu uchazeče.

Oba členové komise pro hodnocení případových studií vyhotoví k hodnocené případové studii posudek, který obsahuje zejména stručné posouzení případové studie a hodnocení v rozmezí 0 % – 100 % a zašlou jej ministerstvu nejpozději do 1 týdne ode dne konání písemné části zkoušky. Ministerstvo následně oznámí výsledek písemné části zkoušky a založí posudky členů komise pro hodnocení případových studií do osobních spisů uchazečů.

Uchazeč úspěšně vykonal případovou studii, pokud celkové hodnocení vypracované případové studie, určené jako aritmetický průměr hodnocení případové studie obou členů komise dosáhlo alespoň 80 %.

Pro zvýšení objektivity je stanoven kontrolní mechanismus, podle kterého se ta vypracovaná případová studie, která byla jedním hodnotitelem hodnocena jako úspěšná, a přesto v celkovém hodnocení uchazeč neuspěl, předloží ke konečnému posouzení výsledku hodnocení zkušební komisi pro zkoušky, která do 5 týdnů ode dne konání písemné části zkoušky posoudí nadpoloviční většinou hlasů svých členů, zda uchazeč vykonal písemnou část zkoušky.[9] Uchazeč není u posuzování hodnocení případové studie zkušební komisí pro zkoušky přítomen.

S ohledem na skutečnost, že test i případová studie tvoří písemnou část zkoušky jako celek, pak i v případě, že uchazeč správně zodpoví 80 % testových otázek, ale konečné hodnocení jeho případové studie nedosáhne alespoň 80 %, pak bude povinen opakovat celou písemnou část zkoušky, tj. test i případovou studii.

Praktické poznámky ke konání jak testové části, tak případové studie, informace k testovým otázkám, nejčastější otázky a odpovědi k písemné části zkoušky a k možnostem „přezkumu“ výsledku některé části písemné části zkoušky naleznete v kapitole „Praktické poznatky k obsahu a organizaci zkoušky“.

Informace o výsledku písemné části zkoušky a pozvánka k ústní části zkoušky

Uchazeči nejsou o výsledku písemné části zkoušky a o termínu ústní části zkoušky písemně zvlášť vyrozumíváni. Uchazeči jsou o výsledku této části zkoušky informováni na internetových stránkách www.insolvencni-zakon.justice.cz, a to v sekci Insolvenční správci a další odborná veřejnost, a v podsekci Výsledky zkoušek insolvenčních správců. Na těchto stránkách jsou zveřejňovány informace o jednotlivých termínech zkoušek, a to

- výsledky písemné části zkoušky (výsledky testu a celkové hodnocení případové studie);

- informace o navazující ústní části zkoušky (termín, čas a místo konání ústní části zkoušky).

Je tedy nezbytné sledovat uvedené stránky.

Výsledky písemné části zkoušky a informace o navazující ústní části zkoušky jsou uváděny vždy k číslům jednacím (uchazeč zná své číslo jednací z pozvánky k písemné části zkoušky, na této pozvánce je číslo jednací uvedeno v horní části pozvánky „NAŠE čj.:“).

Uvedené informace jsou zveřejňovány nejpozději 3 týdny přede dnem konání ústní části zkoušky, nejdříve však po obdržení posudků komise pro hodnocení případových studií, které má tato komise povinnost zaslat ministerstvu nejpozději do 1 týdne ode dne konání písemné části zkoušky. Ústní část zkoušky se koná nejpozději do 5 týdnů ode dne konání písemné části zkoušky.

Výsledky písemné části zkoušky a informace o navazující ústní části zkoušky jsou zveřejňovány na webu: http://insolvencni-zakon.justice.cz/insolvencni-spravci-odborna-verejnost/vysledky-zkousek-insolvencnich-spravcu.html; a to v současnosti následujícím způsobem:

Číslo jednací

Výsledek písemné zkoušky

Termín a čas konání ústní části zkoušky, která se koná v Justiční akademii v Praze (Hybernská 18, P-1)

Výsledek ústní zkoušky

Test

případová studie

výsledek

1240/2011-LO-INSO

Ano

87,5%

Uspěl

10. 10. 2010 od 9,00 hod.

Poznámka

V případě, že v době zveřejnění výsledku písemné části zkoušky není znám konečný výsledek písemné části zkoušky některého uchazeče, a to proto, že výsledné hodnocení komise pro hodnocení případových studií nedosáhlo potřebných 80 %, ale zároveň jeden člen komise hodnotil vypracovanou případovou studii alespoň 80 %, pak se tato skutečnost projeví ve zveřejnění výsledku písemné části zkoušky poučením uchazeče, že jeho případová studie bude předložena zkušební komisi pro zkoušky, která má do 5 týdnů ode dne konání písemné části zkoušky posoudit, zda uchazeč vykonal, nebo nevykonal písemnou část zkoušky. Ministerstvo současně dotčeného uchazeče spolu s výsledkem písemné části zkoušky informuje o termínu posouzení vypracované případové studie zkušební komisí pro zkoušky. Po posouzení této případové studie zkušební komisí pro zkoušky ministerstvo doplní informace o konečném výsledku písemné části zkoušky uchazeče, příp. o navazující ústní části zkoušky, která se v takovém případě koná do 5 týdnů ode dne posouzení případové studie zkušební komisí pro zkoušky.

Výsledek písemné části zkoušky uchazeče, jehož výsledné hodnocení nedosáhlo potřebných 80 %, ale zároveň jeden člen komise hodnotil vypracovanou případovou studii alespoň 80 %, se zveřejňuje na webu: http://insolvencni-zakon.justice.cz/insolvencni-spravci-odborna-verejnost/vysledky-zkousek-insolvencnich-spravcu.html; a to v současnosti následujícím způsobem:

Číslo jednací

Výsledek písemné zkoušky

Termín a čas konání ústní části zkoušky, která se koná v Justiční akademii v Praze (Hybernská 18, P-1)

Výsledek ústní zkoušky

Test

případová studie

výsledek

1240/2011-LO-INSO

Ano

79%

Neuspěl *

10. 10. 2014 od 9,00 hod.

* Výsledné hodnocení komise pro hodnocení případových studií nedosáhlo potřebných 80 %, ale zároveň jeden člen komise hodnotil vypracovanou případovou studii alespoň 80 %. Vypracovaná případová studie bude předložena zkušební komisi pro zkoušky insolvenčních správců, která do 5 týdnů ode dne konání písemné části zkoušky posoudí, zda uchazeč vykonal písemnou část zkoušky (§ 9 odst. 6 věty druhé vyhlášky č. 312/2007 Sb., o obsahu a dalších náležitostech zkoušek insolvenčních správců). Termín posouzení vypracované případové studie zkušební komisí byl stanoven na den xx.

Konečný výsledek je buď potvrzen (tedy, že uchazeč neuspěl), nebo zveřejněn spolu s informací o navazující ústní části zkoušky, a to v současnosti následujícím způsobem:

Číslo jednací

Výsledek písemné zkoušky

Termín a čas konání ústní části zkoušky, která se koná v Justiční akademii v Praze (Hybernská 18, P-1)

Výsledek ústní zkoušky

Test

případová studie

výsledek

1240/2011-LO-INSO

Ano

79%

Uspěl *

10. 10. 2014 od 9,00 hod.

Další zveřejňované skutečnosti:

Na internetových stránkách http://insolvencni-zakon.justice.cz/insolvencni-spravci-odborna-verejnost/vysledky-zkousek-insolvencnich-spravcu.html je dále zveřejňován ke konkrétnímu datu písemné části zkoušky také přehled uchazečů (pod jednotlivými čísly jednacími), kteří neuspěli u této zkoušky podle ustanovení § 11 odst. 1 vyhlášky č. 312/2007 Sb., tedy z důvodu neomluvené neúčasti.

1.4.2 Ústní část zkoušky

Ústní část zkoušky:

- může vykonat pouze uchazeč, který úspěšně vykonal písemnou část zkoušky;

- se koná nejpozději do 5 týdnů ode dne konání písemné části zkoušky, příp. do 5 týdnů ode dne posouzení případové studie zkušební komisí pro zkoušky;

- se koná před zkušební komisí pro zkoušky;

- trvá nejdéle 2 hodiny;

- je veřejná;

- ústní část zkoušky se zpravidla koná v Justiční akademii v Praze. Výjimečně je tato část zkoušky organizována na ministerstvu, o čemž jsou uchazeči informováni na výše uvedených stránkách.

Pozvánka na ústní část zkoušky

Pozvánka na ústní část zkoušky není zasílána uchazečům, kteří před konáním ústní části zkoušky úspěšně vykonali písemnou část zkoušky – tito jsou o termínu, čase a místě konání ústní části zkoušky informováni na stránkách http://insolvencni-zakon.justice.cz/insolvencni-spravci-odborna-verejnost/vysledky-zkousek-insolvencnich-spravcu.html.

Pozvánka na ústní část zkoušky je zasílána pouze těm uchazečům, kteří písemnou část zkoušky úspěšně vykonali již v minulosti a navazující ústní části zkoušky se nezúčastnili nebo při ní neuspěli. Na ústní část zkoušky jsou tedy zváni v opravném termínu nebo v jiném termínu nebo v jiném náhradním termínu pozvánkou s uvedením termínu, času a místa konání ústní části zkoušky, kterou ministerstvo zašle uchazeči nejpozději 3 týdny přede dnem konání zkoušky. Zde je nezbytné zdůraznit, že vyhláška č. 312/2007 Sb. ukládá ministerstvu pozvánku ve stanovené lhůtě uchazeči zaslat, nikoli doručit. Ministerstvo pak zasílá pozvánku na adresu uvedenou v žádosti o vykonání zkoušky jako adresu doručovací (má-li uchazeč datovou schránku, zasílá se mu pozvánka do této datové schránky).

Zkušební komise

Zkušební komise pro zkoušky jsou pětičlenné. Členy zkušební komise jmenuje a odvolává ministr spravedlnosti. Členové zkušební komise musí mít ukončené vysokoškolské vzdělání v magisterském studijním programu v oboru ekonomie nebo v oboru právo. Zkušební komise je usnášeníschopná, jsou-li přítomni nejméně 3 její členové.

Zkušební komise pro zkoušky není stálá, proto je vždy sestavována ad hoc pro konkrétní termín ústní zkoušky z osob jmenovaných ministrem spravedlnosti. V jednom termínu ústní části zkoušky může být sestaveno také více zkušebních komisí pro zkoušky, je-li to pro velkou úspěšnost u písemné části zkoušky nezbytné, nebo je-li to v možnostech členů zkušebních komisí pro zkoušky.

Zkušební komise pro zkoušky se skládá z předsedy, který je zvlášť jmenován ministrem spravedlnosti, a dalších čtyř členů. Předseda zkušební komise[10] pro zkoušky řídí průběh zkoušky. Z důležitých důvodů, kdy není možné zajistit přítomnost předsedy, řídí průběh zkoušky za nepřítomnosti předsedy jím pověřený člen zkušební komise pro zkoušky.

Uchazečům jsou před zahájením ústní části zkoušky předsedou představeni členové zkušební komise pro zkoušky s tím, že uchazeči jsou současně poučeni o možnosti vznést námitku podjatosti. Po zahájení ústní části zkoušky jsou jednotlivým uchazečům sděleny otázky nebo témata z jednotlivých prověřovaných oblastí (cca deset otázek či témat) a poskytnut čas na přípravu. V průběhu ústní části zkoušky uchazeč využívá a disponuje pouze takovými podklady a materiály, které obdrží od členů zkušební komise.

Informace o výsledku ústní části zkoušky

Zkušební komise pro zkoušky rozhodne o výsledku ústní části zkoušky jednotlivých uchazečů na základě neveřejné porady zpravidla bezprostředně po skončení ústní části zkoušky, tedy po ukončení prověřování znalostí všech uchazečů ústní části zkoušky. Zkušební komise pro zkoušky rozhoduje nadpoloviční většinou hlasů svých členů; v případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedajícího. Výsledek zkoušky oznámí zkušební komise pro zkoušky uchazečům bezprostředně po poradě konané po ústní části zkoušky ústním vyhlášením.

Výsledek ústní části zkoušky je následně pro informaci zveřejněn na webu:

http://insolvencni-zakon.justice.cz/insolvencni-spravci-odborna-verejnost/vysledky-zkousek-insolvencnich-spravcu.html; a to doplněním u čísla jednacího uchazeče posledního údaje Výsledek ústní části zkoušky, a to v současnosti následujícím způsobem:

Číslo jednací

Výsledek písemné zkoušky

Termín a čas konání ústní části zkoušky, která se koná v Justiční akademii v Praze (Hybernská 18, P-1)

Výsledek ústní zkoušky

Test

případová studie

výsledek

1240/2011-LO-INSO

Ano

79%

Uspěl *

1. 11. 2010 od 9,00 hod.

uspěl

V případě uchazečů, kteří konali ústní část zkoušky v opravném termínu nebo jiném termínu nebo jiném náhradním termínu, je výsledek ústní části zkoušky uveden samostatně u jednotlivých čísel jednacích, a to v současnosti následujícím způsobem:

Číslo jednací

Termín, místo a čas konání ústní části zkoušky

Výsledek ústní zkoušky

Č.j.: 1111/2011-LO-INSO

11. 1. 2011 od 9,00 h.

Justiční akademie Praha

Uspěl

Další zveřejňované skutečnosti:

Na internetových stránkách http://insolvencni-zakon.justice.cz/insolvencni-spravci-odborna-verejnost/vysledky-zkousek-insolvencnich-spravcu.html je dále zveřejňován ke konkrétnímu datu ústní části zkoušky také přehled uchazečů (pod jednotlivými čísly jednacími), kteří neuspěli u této zkoušky podle ustanovení § 11 odst. 1 vyhlášky č. 312/2007 Sb., tedy z důvodu neomluvené neúčasti.

Námitka podjatosti

Vyhláškou č. 312/2007 Sb. je upravena také situace, kdy jsou na straně zkušební komise, resp. jejího člena, pochybnosti o nepodjatosti ve vztahu k některému uchazeči. Skutečnosti, které by mohly vést k těmto pochybnostem, jsou členové zkušební komise povinni ministerstvu sdělit a uchazeči je jsou oprávněni namítnout.

Členové zkušební komise znají jména uchazečů pozvaných k ústní části zkoušky před jejím konáním. V případě pochybností o své nepodjatosti jsou povinni nejpozději před zahájením zkoušky tuto skutečnost sdělit ministerstvu. Ministerstvo následně příjme opatření např. výměnou člena zkušební komise.

Uchazeči jsou seznámeni se zkušební komisí, resp. jejími členy, v den konání zkoušky. V případě, že v den konání zkoušky prověřuje znalosti uchazečů více zkušebních komisí, jsou uchazeči přiřazení k jednotlivým komisím losem. Ačkoli se tedy uchazeči seznámí se jmény členů přidělené zkušební komise bezprostředně před zahájením zkoušky, mají právo vznést námitku podjatosti k osobám členů zkušební komise téměř ve stejný okamžik, tedy nejpozději před zahájením zkoušky; o tom musí být předsedou zkušební komise poučeni.

S ohledem na skutečnost, že ve chvíli vznesení námitky podjatosti ze strany uchazeče nelze důvodnost této námitky posoudit, stanovuje vyhláška č. 312/2007 Sb. mechanismus, který umožňuje ministerstvu námitku podjatosti vyhodnotit a současně zamezit možnému zneužití (např. skrze námitku podjatosti vyřadit člena zkušební komise).

Vznesená námitka podjatosti tedy nebrání vykonání zkoušky, a to ani před členem zkušební komise, jehož podjatost byla namítána. V závislosti na důvodnosti námitky podjatosti však může být výsledek zkoušky tzv. anulován. Je-li vznesena před zahájením zkoušky námitka podjatosti a chce-li uchazeč po vykonání zkoušky anulovat výsledné hodnocení zkoušky, pak je povinen písemné odůvodnění námitky podjatosti zaslat ministerstvu nejpozději do 10 dnů ode dne konání zkoušky, a to včetně uvedení člena zkušební komise, proti kterému námitka podjatosti směřuje, a důkazů, které dokládají tvrzenou podjatost. Pokud se ale uchazeč následně rozhodne vznesenou námitku ministerstvu neodůvodnit, nebo ji neodůvodní řádně a včas, k vznesené námitce podjatosti se nepřihlíží. Předpokládá se tedy, že uchazeč zašle písemné odůvodnění námitky podjatosti zejména v situaci, kdy bude u ústní části zkoušky hodnocen stupněm „neuspěl“.

Řádně a včas odůvodněnou námitku podjatosti ministerstvo do 5 pracovních dnů ode dne jejího doručení posoudí a současně zašle uchazeči vyrozumění o způsobu jejího vyřízení. Lhůta 5 pracovních dnů je tedy ministerstvu stanovena jak pro vyhodnocení, tak pro zaslání vyrozumění o způsobu vyřízení námitky. Uchazeč tak bude o způsobu vyřízení námitky podjatosti informován v krátké době.

Je-li námitka podjatosti důvodná (tj. ministerstvo jí vyhoví), k hodnocení zkoušky se nepřihlíží a ministerstvo umožní uchazeči vykonání zkoušky v nejbližším náhradním termínu; členem zkušební komise nebude osoba, jejíž podjatost byla namítána. V takovém případě možnost vykonání zkoušky v nejbližším náhradním termínu není zpoplatněna. Není-li však námitka podjatosti důvodná (tj. ministerstvo jí nevyhoví), hodnocení zkoušky zůstává zachováno s tím, že byl-li uchazeč hodnocen stupněm „neuspěl“, je oprávněn zkoušku opakovat pouze na základě včas a řádně podané žádosti o opakování (kterou je nezbytné zaslat ve lhůtě počítané ode dne konání ústní části zkoušky, nikoli ode dne oznámení vyřízení vznesené a odůvodněné námitky podjatosti). S ohledem na skutečnost, že vyřízení námitky podjatosti není rozhodnutím ve správním řízení, není proti němu opravný prostředek přípustný.

1.5 Protokol o průběhu zkoušky a osvědčení

Protokol o průběhu zkoušky

O průběhu zkoušky se pořídí protokol, který obsahuje jméno, popřípadě jména, příjmení uchazeče, datum narození uchazeče, adresu trvalého pobytu uchazeče, a nemá-li ho, adresu jeho bydliště, datum a místo konání písemné části zkoušky, datum a místo konání ústní části zkoušky, pokud uchazeč tuto část zkoušky vykonal, bodové ohodnocení písemné části zkoušky, zkušební otázky ústní části zkoušky, výsledek zkoušky, jména, příjmení členů zkušební komise a jejich podpisy, popřípadě další důležité skutečnosti.

Přílohami protokolu jsou písemný test, případová studie a posudky členů komise pro hodnocení případových studií.

Protokol o průběhu zkoušky je součástí osobního spisu uchazeče a ten má právo do něj nahlédnout. Osobní spisy uchazečů jsou evidovány na ministerstvu, na které je možné se v případě zájmu o nahlédnutí do spisu obrátit.

Osvědčení o vykonání zkoušky

Uchazeč při zkoušce (jako celku) uspěl, pokud byl hodnocen stupněm „uspěl“ v jejích jednotlivých částech, tedy pokud uspěl v písemné i ústní části zkoušky. Uchazeči, který při zkoušce uspěl, vydá ministerstvo osvědčení. Vyhotovené osvědčení, které je dokladem o úspěšném vykonání zkoušky, zašle ministerstvo uchazeči do 3 týdnů od vykonání zkoušky.

Osvědčení obsahuje údaje o jménu, popřípadě jménech, příjmení uchazeče, datu jeho narození, adrese jeho trvalého pobytu, a nemá-li ho, o adrese jeho bydliště, druhu vykonané zkoušky, datu jejího vykonání, datu vydání osvědčení a podpis ministra spravedlnosti.

Osvědčení o vykonání zkoušky obsahuje také evidenční číslo, které se následně uvádí jednak v návrhu na vydání povolení (k tomu více viz kapitola 3), a jednak v případné žádosti o vykonání zvláštní zkoušky (k tomu více viz následující kapitola 2).

Koniec ukážky

Table of Contents

Seznam použitých zkratek

Úvodní slovo

Kapitola 1: Zkouška insolvenčního správce

1.1 Základní podmínky pro možnost konání zkoušky

1.2 Žádost o vykonání zkoušky

1.3 Požadavek odborné praxe a její prokazování

1.4 Písemná a ústní část zkoušky

1.4.1 Písemná část zkoušky

1.4.2 Ústní část zkoušky

1.5 Protokol o průběhu zkoušky a osvědčení

1.6 Praktické poznatky k přípravě na zkoušku

1.6.1 Základní studijní materiály ke zkoušce

1.6.2 Obsah a organizace zkoušky

1.7 Žádost o opakování zkoušky

1.8 Žádost o stanovení jiného nebo jiného náhradního termínu zkoušky

1.9 Přehled lhůt a poplatků za zkoušku

1.10 Nejčastější otázky a odpovědi

1.11 Užitečné odkazy

1.12 Statistiky úspěšnosti uchazečů u zkoušek

Kapitola 2: Zvláštní zkouška insolvenčního správce

2.5 Praktické poznatky k přípravě na zvláštní zkoušku

Kapitola 3: Povolení k výkonu činnosti insolvenčního správce a zvláštní povolení insolvenčního správce

3.1 Povolení k výkonu činnosti fyzické osoby

3.2 Zvláštní povolení k výkonu činnosti fyzické osoby

3.3 Povolení k výkonu činnosti v. o. s.

3.4 Zvláštní povolení k výkonu činnosti v. o. s.

Kapitola 4: Uznávání odborné kvalifikace

4.4 Žádost o uznání zkoušky nebo zvláštní zkoušky insolvenčního správce

4.5 Kompenzační opatření

4.6 Závěrečné rozhodnutí o uznání

4.7 Žádost o uznání dokladu o bezúhonnosti

Kapitola 5: Seznam insolvenčních správců

5.2 Členění seznamu

Kapitola 6: Sídlo, provozovna a přidělování věcí insolvenčním správcům

Kapitola 7: Pozastavení a zánik práva k výkonu činnosti

7.1 Pozastavení práva k výkonu činnosti insolvenčního správce

7.2 Zánik a zrušení práva k výkonu činnosti

Kapitola 8: Informační povinnosti insolvenčního správce

8.8 Přehled informačních povinností

Kapitola 9: Dohled ministerstva

Kapitola 10: Správní delikty

Kapitola 11: Hostující insolvenční správce

11.6 Pozastavení a zánik práva k výkonu činnosti