Zuzana Matkovská

Rozhovory o ľudskom tele

Druhé, rozšírené a doplnené knižné vydanie

KNIŽNÁ EDÍCIA AUTOROV DENNÍKA SME

Vydalo vydavateľstvo

Petit Press, a. s.,

Bratislava v roku 2019 ako druhé vydanie.

Zuzana Matkovská

Rozhovory o ľudskom tele

Druhé, rozšírené a doplnené knižné vydanie

Copyright © 2018 Petit Press, a. s., Bratislava

Text Copyright © 2018 Alexej Fulmek

Autor publikácie

Alexej Fulmek

Editori

Beata Balogová a Jakub Filo

Časová os

Jakub Filo a redakcia denníka SME

Jazyková redakcia

Jana Kovaľová

Grafická úprava a spracovanie

Igor Kovár

Fotografie

Archív denníka SME

Fotografia na obálke

Archív denníka SME

Tlač

Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

ISBN: 978-80-559-0364-4

Všetky práva vyhradené.

PODĽA ICH REČI POZNÁTE ICH

Je dobré, keď sa ľudia rozprávajú, a ešte lepšie je, keď tí ľudia majú čo povedať. Najlepšie je, keď rozprávajú ľudia s vyhranenými, svojskými názormi a postojmi, takí, ktorých zvykneme označovať názvom osobnosť. Je dobré, keď sa ľudia spoznávajú, a najlepšie ľudí spoznáme podľa reči – podľa toho, o čom a ako hlboko a zasvätene uvažujú. Preto novinový rozhovor patrí k mojim najobľúbenejším žurnalistickým žánrom. Ak novinár kladie správne otázky a podarí sa mu zreprodukovať partnerove myšlienkové pochody a osobitý tón vyjadrovania, spoznáme nielen názory, ale bližšie a dôvernejšie i človeka, ktorý ich vyslovuje. A keď tým človekom nie je podenková hviezda dňa, ale skutočná osobnosť, čítanie nás môže vyprovokovať k vlastným úvahám a myšlienkam. Zoznámiť sa s takým inšpiratívnym človekom je potešením. Vraví sa, že nič nie je také staré ako včerajšie noviny. V denníku SME vyšlo v uplynulých rokoch veľa rozhovorov s významnými osobnosťami verejného života, ale i takými, ktorých záslužná práca a činy unikali mediálnej pozornosti. Bola by škoda, keby hluk a zhon každodenných novôt odsunul do zabudnutia aj príspevky s dlhšou záručnou lehotou a trvanlivosťou. Vydať knižne tie najlepšie rozhovory, ktoré ani časom nestrácajú svoju výpovednú hodnotu a podnetnosť, považujem za výborný nápad a som presvedčený, že každý, kto sa do nich začíta, mi dá za pravdu.

Pavel Vilikovský

ŠPORTOVÝ LEKÁR: KTO CHODÍ DENNE NA PIVO, NEMÔŽE ZAČAŤ PRUDKO ŠPORTOVAŤ

Lekár Pavel Malovič už štandardne ponúka množstvo praktických rád, ako športovať bezpečne a efektívne aj s pribúdajúcimi rokmi. V rozhovore opisuje nenáročnú rannú rozcvičku, odporučí športy primerané pri niektorých diagnózach a vysvetlí, ktoré riziká treba brať do úvahy, ak ste sa rozhýbali až v zrelom veku.

MUDr. Pavel Malovič, PhD., MPH

Športový lekár, pesničkár a publicista. Je primárom Kliniky telovýchovného lekárstva Univerzitnej nemocnice Bratislava (UNB), v súčasnosti pôsobí aj ako prednosta Ústavu telovýchovného lekárstva UNB. Dlhé roky pôsobil pri futbalových reprezentáciách Slovenska (a Československa), je držiteľom titulu Football Medicine Doctor, udeleného Európskou futbalovou asociáciou. Pôsobí aj ako dopingový komisár UEFA. Svoje skúsenosti šíri aj prostredníctvom kníh: Výživa detí a športujúcej mládeže (1998), Jazdím, teda som (fit) – papierová autolekárnička (2001), Mlado až do staroby (2003) a Ako si udržať mladosť (2015), ktorá je určená pre všetkých záujemcov o zmenu životného štýlu bez ohľadu na vek.

Aké športy sú vhodné pre ľudí po päťdesiatke?

„Rozhodne vytrvalostné a endorfínové, nie adrenalínové, ktoré zvyšujú hladinu stresových hormónov. Nie sú vhodné pri vysokom tlaku ani pri cukrovke či krehkých kostiach. O vytrvalostnom športe hovoríme, ak záťaž trvá viac ako 20 minút denne, ideálne 40 minút. Musí mať určitú intenzitu.“

Ak ide o človeka, ktorý nemal vo zvyku hýbať sa, o akej intenzite hovoríme?

„Hovoríme o chôdzi a ak chceme získať základnú kondíciu, intenzita by mala byť niekde okolo 130 pulzov za minútu, ak máme pokojový pulz okolo 60 – 70. Pacientom odporúčam chodiť vo dvojiciach, aby sa mohli zhovárať. Ak sa vládzu zhovárať, je to dobré tempo. Pestujete figúru, tuk odchádza skôr než cukor. Ak sa zadýchate, míňate cukry a ste omnoho viac vyčerpaní. Ak budete každý deň postupovať podľa tohto návodu, garantujem vám, že do troch mesiacov budete ako prútik.“

Skutočne postačí iba bežná chôdza?

„Málokto si uvedomuje, že nepotrebuje fitko. Ak chcete, aby bola chôdza ešte intenzívnejšia, musíte mať paličky. Možno vyzerajú smiešne, no vídam ich od osemnásťročných až po deväťdesiatnikov. Veľkou výhodou je, že sa zapoja aj svaly hornej časti tela. Kráčate vystretí, starší ľudia majú väčší pocit istoty.“

Koľko krokov denne by sme mali prejsť?

„Japonci hovoria, že desaťtisíc, no majú trošku kratší krok. My hovoríme, že 7500 krokov, čo je okolo päť kilometrov. Mali by sme kráčať energicky, aby mal krok švih.“

Aké športy by mohli nasledovať po chôdzi?

„Plávanie – nie kúpanie – v tempe a rytme. Potom by som skúsil outdoorové aktivity, napríklad bicykel alebo kolieskové korčule. Tie už sú trošku limitované vekom aj postavením nôh a chodidiel. V princípe by starší človek nemal robiť športy v predklone a so zadržaným dychom. Treba sa vyhýbať zdvíhaniu ťažších vecí a pokusom vyrovnať sa mladým, napríklad pri šprintoch. Hlboký vdych a tlak v brušnej dutine môžu vyvolať nevoľnosť až porážku. Tieto zásady platia nielen pri športe, ale napríklad aj pri jarnom okopávaní záhradky. Hocako smiešne to vyzerá, je lepšie pracovať v sede alebo kľačiac, nie v predklone.“

Akým športom by sme sa mali vyhnúť, ak sa bojíme o svoje kĺby?

„Ak máte strach o kĺby, nesmiete mať nadváhu. Pri pohybe sú riskantné športy s otrasmi – skoky a prudké zmeny smeru pohybu. Ak sa venujete športu s prudkými zmenami smeru, musíte mať v prvom rade dobrú obuv. Dôležitý je aj povrch. Pri plážovom volejbale nemáte taký odraz, no pri betóne sa kĺb ničí nielen dopadom, ale hrozí aj vyššie riziko podvrtnutia. Týka sa to najmä žien, ktoré nosia často opätky. Pri kolenách a bedrách pomôže, ak poznáte dĺžku končatiny. Je to podobné ako geometria na autách. Ak je zle nastavená, jedna z pneumatík sa zoderie rýchlejšie. Na vyšetreniach vidíme, že deväť z desiatich pacientov nemá rovnako dlhé končatiny. Vychádza to z postavenia chrbtice. Možno to korigovať vložkou v jednej z topánok. Pomôžu aj cviky spodného chrbta, plávanie znaku alebo krátke zavesenie sa.“

Ako by mala vyzerať ideálna rozcvička?

„V bežný deň sa začína už v posteli. Kým sa posadíme, aspoň 20-krát zatneme zadok, ponaťahujeme nohy a ruky, pootáčame hlavou. Ako rozcvička poslúži aj prekladanie nohy cez nohu v sede. Pokračujeme prechádzkou po byte, postavením sa na špičky, chytíme sa napríklad zárubne a ponaťahujeme sa. Súčasťou rozcvičky by malo byť dopĺňanie tekutín. Po troškách by ste do hodiny mali vypiť osem decilitrov tekutiny. Nie kávu, radšej neperlivú vodu alebo bylinkový čaj. Ak idete športovať, je dobré poznať pomalé strečingové cviky. Naťahovacie cvičenia vás správne nenaučí knižka ani video, lepšie je poučiť sa od niekoho, kto ich ovláda. Je to krátka lekcia, ktorú možno absolvovať vo fitnes alebo v rehabilitačnom centre. Výborný cvik je päť Tibeťanov. Niekto si myslí, že je to šarlatánstvo, iný si s tým vystačí na celý život a má krásnu postavu. Strečing treba robiť nielen pred cvičením, ale aj po ňom. Svaly sú unavené a treba ich ponaťahovať. Obzvlášť ľudia, ktorí majú problém so spodným chrbtom. Ak pri behaní pociťujú pálenie, mali by sa zastaviť a ponaťahovať si svaly.“

* Podľa štatistík až desiatim percentám športujúcich, ktorí nezačínajú postupne, hrozí riziko infarktu alebo náhla mozgová príhoda.

Ľudia hľadajú rozličné dôvody, prečo sa športu vyhnúť. Jedným z argumentov, prečo sa vyhnúť tenisu alebo squashu, bolo, že pri ňom hrozí infarkt.

„Závisí to aj od toho, či sa rozcvičíte, alebo nie. Pri squashi sa veľmi rýchlo zadýchate, je to intenzívne aj emocionálne. Riskujú najmä ľudia, ktorí majú za bežných okolností odlišný životný štýl – vyzve vás šéf, chcete byť dobrým sparingpartnerom a nikdy ste nehrali squash. Podľa štatistík až desiatim percentám športujúcich, ktorí nezačínajú postupne, hrozí riziko infarktu alebo náhla mozgová príhoda.“

Závisí riziko od veku hráča?

„Sčasti áno, vo vyššom veku máte menej pružné cievy, ale aj od genetickej predispozície. Hlavný je životný štýl. Nemôžete prinútiť človeka, ktorý si každý deň dá desať pív alebo pol litra vína, aby začal okamžite takto náročne športovať. Nemusí hneď dostať infarkt alebo mozgovú príhodu, stačí kolaps. Veľa kolapsov vniká aj pre nesprávne držanie tela a opotrebovanú chrbticu. Často vidíme, že niekto dlhodobo vysedával a má problém s krčnou chrbticou. Dostane závrat a odpadne. Vždy sa hovorí o vysokom tlaku a srdci, čo je správne, no musíme vziať do úvahy opotrebovanie telesnej konštrukcie. Treba sa rozhýbať.“

Medzi argumentmi proti bicyklovaniu sa zas objavuje strach z impotencie, ktorú vraj u mužov vyvoláva tlak sedadla na intímne partie.

„Niektoré štúdie hovoria o ohrození potencie, no nie sú veľmi presvedčivé. Osobne si myslím, že je to následok zápalových ochorení, muž si totiž pri bicyklovaní môže ohroziť prostatu prechladnutím. Treba si uvedomiť, že zápal prostaty nie je výsadou seniora. Náš najmladší pacient mal 16 rokov. Prejavuje sa ako zvláštna bolesť v slabinách a muži ju často prisudzujú iným problémom než zápalu prostaty. Na bicykli možno dostať zápal prostaty napríklad vtedy, ak má muž tesné nepriedušné nohavice, v ktorých sa spotí. Ideálne je nosiť suché rezervné nohavice a vymeniť si ich počas prestávky na občerstvenie. Počas pauzy nesedávame na kameni, ale podložíme si niečo pod zadok. Problémy s potenciou môžu prísť aj po zápaloch močového ústrojenstva. Rozhorúčení si hneď dáte ľadové pivo na ex – treba vychladnúť a piť pomalšie.“

Pri športe sa môže piť pivo?

„Pivo má zásadnú výhodu, že vďaka svojmu vplyvu na chuťové poháriky najrýchlejšie zahasí smäd. Pamätám si prieskum z hlbokého socializmu, keď zisťovali, čo majú piť zlievači pri vysokej peci. Pre pivárov je to možno smiešne, no prišlo sa na to, že smäd aj stratu tekutín najlepšie vyrieši sedemstupňové pivo. Pri športe, napríklad pri bicyklovaní, netreba vypiť viac ako pol litra, keďže pivo spracúvate aj pol druha hodiny. Už dve pivá žalúdok zaťažia a svaly sa odkrvia, ste slabší. Balansujete ani nie z alkoholu, ale z odlišnej redistribúcie krvi. Ľudský žalúdok je ochotný spracovať osem decilitrov tekutiny za hodinu, pubertálny len šesť a pol decilitra. Viac nepotrebuje.“

Kedy o sebe môžeme tvrdiť, že sme v kondícii? Zrejme je to iné u dvadsiatnika ako u päťdesiatnika.

„V princípe sa to až tak veľmi neodlišuje, treba poznať svoj zdravotný stav podobne ako svoje auto. Rovnako ako idete do servisu, tak by ste mali v určitých intervaloch navštevovať lekára. Ľudia chodia väčšinou k praktickému lekárovi, no ten nemá šancu urobiť také preventívne vyšetrenie, aké by potrebovali. Žijeme v strese, a preto je nevyhnutné záťažové vyšetrenie. Napríklad, mali sme u nás veľkú firmu. Kým sme ich neposadili na bicykel, všetci mali dobrý krvný tlak a výborné EKG. Potom muselo 80 percent ísť na kardiologické alebo na internistické vyšetrenie.“

Čo môže za také vysoké percento?

„Nie je to len obezitou, ale stresom a narušeným biorytmom. Zamestnávateľ chce nadčasy alebo nerešpektuje potrebu regenerácie ľudí. Človek nezistí, v akom je stave, ak nepodstúpi záťažový test a široký rozbor krvi. Cholesterol nie je až taký problém, ten viete vyriešiť pomerne jednoducho. Väčším problémom je vysoký cukor alebo kyselina močová, ktorá spôsobuje dnu. Vzhľadom na rozšírenú nesprávnu životosprávu je jej zvýšený výskyt veľmi častý. Pre fastfoodové jedlá a nedostatok pohybu sa začína objavovať už aj u detí.“

U ktorých lekárov sa robia záťažové testy? Potrebujem výmenný lístok a uhradí test poisťovňa?

„Od apríla 2015 platí, že musíte mať výmenný lístok od praktického lekára. Vtedy interné vyšetrenie spojené so záťažovým EKG poisťovňa akceptuje. Kardiologické ambulancie majú plné čakárne, takže zrejme budete musieť vyhľadať príbuzné odbory – oddelenie preventívnej kardiológie alebo naše oddelenia (pozn. red.: Ústav telovýchovného lekárstva), alebo kliniky telovýchovného lekárstva. Robíme to denne a nie je to žiadny problém. Ak je to na poisťovňu, platíte nula eur, ak príde pacient sám, ceny sú stále prijateľné. Podľa veku a želaného rozsahu vyšetrenia sa vojdete do 80 až 100 eur. Vyšetrenie za 100 eur je už však také, že po ňom môžete letieť do kozmu.

Konec ukázky

Table of Contents

Podľa ich reči poznáte ich

Športový lekár: Kto chodí denne na pivo, nemôže začať prudko športovať