Príbehy Hviezdnej oblohy

Aj v tlačenej verzii.

Ukážka z elektronickej knihy

Objednať si môžete na stránke

www.fragment.sk

Jana Eislerová

Príbehy Hviezdnej oblohy– e-kniha

Copyright © Fragment 2014

Všetky práva sú vyhradené.

Nijaká časť tejto publikácie sa nesmie rozširovať

bez písomného súhlasu majiteľov práv.

E-knihy v edícii:

Babička

Robinson Crusoe

Gulliverove cesty

Dobrodružstvá Toma Sawyera

Obsah

Čo rozprávajú hviezdy

Baran

Býk

Blíženci

Rak

Lev

Panna, Váhy

Škorpión, Orión

Strelec

Kozorožec

Vodnár

Ryby

Veľká medvedica a Malý medveď

Drak

Kasiopeja a Cefeus

Perzeus a Androméda

Pegas

Povozník

Lýra

Labuť

Šíp

Herkules

Delfín

Veľký pes

Hadonos a Had

Čo rozprávajú hviezdy

Za jasných nocí obdivujeme krásu oblohy plnej hviezd. Ľudia pozorovali hviezdy už pred stáročiami. Starí Egypťania, Gréci, obyvatelia Mezopotámie aj Číňania dali najjasnejším hviezdam tajomné mená, ktoré sa zachovali dodnes. Ľudia zistili, že hviezdy im môžu veľa povedať. Námorníci podľa nich riadili dráhu svojich lodí, roľníci spoznali, kedy môžu začať s prácami na poli. Keď sa na oblohe objavila hviezda Sírius, Egypťania vedeli, že príde obdobie dažďov a rozvodní sa rieka Níl.

Skupiny výrazných hviezd vytvárajú na oblohe obrazce – súhvezdia. Tie ľuďom pripomínali obrazy z dávnych povestí – statočných hrdinov, bájne zvieratá, nezabudnuteľné udalosti. Väčšinu súhvezdí pomenovali starí Gréci podľa svojich príbehov a bájí. Na oblohe žiari hrdina Herkules, Perseus a jeho žena Andromeda, krásny lovec Orión uteká pred jedovatým škorpiónom – keď súhvezdie Orión na západe opúšťa oblohu, na východe práve vychádza súhvezdie Škorpióna. Hviezdne zvieratá Lev, Baran, Delfín, Medvedica majú medzi sebou zvieratá rozprávkové, ako je Drak či okrídlený kôň Pegas.

Ako sa Zem otáča okolo Slnka, mení sa aj obraz hviezdnej oblohy. Niektoré súhvezdia, napríklad Lev alebo Panna, sú u nás najlepšie viditeľné na jar, Lýra alebo Labuť v lete, na jesennej oblohe zazrieme Persea a Veľrybu a v zime súhvezdie Býka či Orióna. Veľkú medvedicu a Malého medveďa, čiže Veľký a Malý voz, vidíme na našej pologuli po celý rok.

Hviezdy, planéty, kométy, hmloviny, galaxie a veľa ďalších javov vo vesmíre vedecky skúmajú astronómovia. Astrológovia podľa hviezd zostavujú horoskopy. Ľudia sa totiž oddávna domnievali, že vo hviezdach je vpísaný ich osud a horoskopy im mali prezradiť, čo sa stane v budúcnosti. Pre astrológov má najväčší význam 12 súhvezdí zverokruhu – Baran, Býk, Blíženci, Rak, Lev, Panna, Váhy, Škorpión, Strelec, Kozorožec, Vodnár a Ryby. Každé z týchto súhvezdí má svoj príbeh o tom, ako sa ocitlo na oblohe.

V minulom storočí sa astronómovia dohodli, že celá obloha bude rozdelená na 88 súhvezdí. V tejto knihe venujeme pozornosť najmä tým, ktoré sú viditeľné na našej severnej pologuli a o ktorých sa rozprávajú zaujímavé príbehy.

Baran

Súhvezdie Barana najlepšie uvidíme na oblohe v októbri a v novembri, ale nie je príliš výrazné. Najjasnejšie býva vždy okolo polnoci. Barana umiestnil na oblohu Zeus ako odmenu za to, že zachránil súrodencov Frixa a Hellé.

Chlapec Frixos a dievča Hellé boli deti kráľa Athamasa, vládcu gréckej Bojócie, a jeho manželky – bohyne oblakov Nefelé. Kráľ sa však zamiloval do inej ženy a Nefelé musela od neho aj od detí odísť. Inó, nová kráľova manželka, deti nenávidela a premýšľala, ako sa ich zbaviť. Vymyslela diabolský plán: obilie, ktoré bolo pripravené na siatie, nechala usušiť. Suché zrná nevyklíčili a v krajine nastala neúroda a hlad. Pomstivá Inó poradila kráľovi, aby vyslal poslov do Delf, kde sa od múdrej veštkyne dozvedia, čo robiť, aby sa neúroda neopakovala.

Keď sa poslovia vracali, Inó ich už z diaľky vyzerala. „Dostanete bohatú odmenu,“ sľubovala im, „keď kráľovi poviete, že polia vydajú dobrú úrodu len vtedy, keď obetuje bohom svojho syna Frixa.“

Poslov zlákalo bohatstvo a kráľovi povedali, čo si Inó priala. Athamas dlho váhal medzi povinnosťou k ľudu a láskou k synovi, ale napokon povinnosť zvíťazila a kráľ sa rozhodol doviesť syna k obetnému oltáru. Vtedy zasiahla Frixova pravá matka, bohyňa Nefelé, a obom deťom poslala na pomoc veľkého barana so zlatou srsťou – rúnom. Frixos a Hellé mu vyskočili na chrbát, baran sa vzniesol do výšky a unášal deti cez more smerom na východ. Malá Hellé sa vo veľkej výške na baranovi neudržala a spadla do mora. Na jej pamiatku dostala morská úžina meno Hellespont – Hellino more. (Dnes sa táto úžina nazýva Dardanely.)

Zlatý baran sa zniesol na zem v Kolchide (územie v dnešnom Gruzínsku), pod vysokými horami Kaukazu. Frixovi pripadala neznáma krajina ako koniec sveta. Keď rozmýšľal, čo má robiť, prehovoril k nemu jeho záchranca baran: „Moje poslanie sa tu končí,“ povedal ľudským hlasom, „musíš ma zabiť a obetovať vládcovi bohov Diovi. Moju kožu so zlatým rúnom daruj tunajšiemu kráľovi Aiétovi, prijme ťa ako vlastného syna.“

„Ako by som mohol zabiť svojho záchrancu?“ zvolal Frixos. Ale baran trval na svojom, a tak nešťastný Frixos vyplnil jeho želanie.

Frixos bol na dvore kráľa Aiéta priateľsky prijatý. Kráľ si veľmi vážil drahocenné zlaté rúno. Dal ho zavesiť na stenu posvätnej jaskyne a jeho strážcom sa stal strašný drak, pretože podľa veštby mal Aiétes vládnuť na Kolchide tak dlho, kým mu bude zlaté rúno patriť. Neskôr dal Aiétes Frixovi za ženu jednu zo svojich dcér.

Býk

Súhvezdie Býka je na oblohe najlepšie vidieť v novembri a v decembri, najjasnejšie je vždy okolo polnoci. Býk má ľuďom pripomínať, ako zamilovaný Zeus uniesol prekrásnu Európu.

Európa žila šťastne v kráľovskom paláci so svojimi rodičmi a bratmi. Jej otec, kráľ Agénor, bol vládcom veľkej a bohatej ríše Fenície na ázijskom pobreží Stredozemného mora. Európa bola veselá a rada sa zabávala.

Raz v noci sa jej prisnil čudný sen, ako sa o ňu hádajú dve ženy – jedna, oblečená v krásnych pestrofarebných šatách, sa volala Ázia – rovnako ako princeznina rodná krajina, a druhá žena, oblečená v bielom, meno nemala. Spor vyhrala bezmenná žena a Ázia jej musela dievčinu vydať.

Európu sen vyľakal a premýšľala, čo asi znamená. V jeden jarný deň sa s ostatnými dievčatami prechádzala neďaleko morského pobrežia. „Pozrite sa na to krásne obrovské zviera!“ zvolalo odrazu jedno z dievčat.

K dievčatám sa po lúke blížil veľký biely býk. Spočiatku sa trochu báli, ale býk sa správal pokojne a priateľsky. Osmelili sa a pokúšali sa ho pohladkať. Zviera sa nijako nebránilo.

„Je dobrý, poďme ho ozdobiť kvetmi,“ navrhla Európa. Dievčatá nazbierali kvety a uvili veniec, ktorý dali býkovi na hlavu. „Čo keby som sa na ňom previezla,“ prišlo na um Európe. Na nič nečakala a odvážne vyskočila býkovi na chrbát. Býk sa dal do klusu a bežal stále rýchlejšie a rýchlejšie. Dievčatá kričali, Európa volala o pomoc, ale márne. Býk zamieril k moru, vbehol do vĺn a začal rýchlo plávať. Keď sa pred ním vynoril voz boha morí Poseidóna a razil im cestu vlnami, Európa pochopila, že sa nestala korisťou divokého zvieraťa, ale že jej únoscom je sám vládca bohov Zeus. Ten sa do nej zamiloval, a aby sa k nej mohol priblížiť, premenil sa na býka. Doplávali na ostrov Kréta, kde Európa porodila Diovi troch synov. Tí sa neskôr stali významnými panovníkmi. Po nejakom čase Zeus zariadil, aby sa Európa vydala za krétskeho kráľa Asteria.

Otec Európy, kráľ Agénor, smútil za zmiznutou dcérou a nariadil svojim trom synom, aby sa ju vydali hľadať. „Kým ju nenájdete, nevracajte sa!“ znel prísny rozkaz. Mladí muži sa rozišli do rôznych končín sveta, ale sestru nenašiel ani jeden z nich. Všetci však založili slávne mestá a stali sa ich kráľmi. Sen krásnej Európy sa vyplnil: žena bez mena predstavovala totiž svetadiel, ktorý po nej dostal meno.

Blíženci

Súhvezdie Blížencov je na oblohe najlepšie vidieť v januári. Jeho dve najjasnejšie hviezdy sa volajú po slávnych bratoch – Kastor a Pollux. Boli to synovia Lédy, manželky spartského kráľa Tyndarea. Aj keď sa narodili ako dvojčatá, každý mal iného otca. Kastor bol synom kráľa Tyndarea, otcom Polluxa bol sám vládca bohov Zeus. Bratia sa mali veľmi radi, jeden bez druhého nespravil ani krok. Pollux mal veľkú silu, cvičil sa v zápasení a čoskoro nebolo široko-ďaleko nikoho, kto by sa odvážil s ním bojovať. Kastor sa venoval chovu koní a vedel skrotiť aj najdivokejšie z nich. S veľkou obratnosťou viedol vojnový voz a vyhrával všetky preteky konských záprahov.

V dospelosti sa bratia preslávili mnohými hrdinskými činmi: oslobodili svoju sestru Helenu, keď ju uniesol aténsky kráľ Théseus, zúčastnili sa nebezpečného lovu na divokého kalydónskeho diviaka, ktorý ničil úrodu a lesy a na počkanie zabíjal zvieratá aj ľudí. Bratia boli medzi gréckymi hrdinami, ktorí sa s Iásónom plavili na lodi Argo do Kolchidy po zlaté rúno posvätného barana. Zvesti o ich statočnosti a odvahe sa šírili po celej krajine.

Kastor a Pollux mali dvoch bratrancov, Lynkea a Idasa, s ktorými sa od detstva priatelili, ale súčasne spolu súperili. Idas mal neobyčajnú silu, Lynkeus mal taký ostrý zrak, že prenikol aj stenami.

Raz usporiadali spoločnú výpravu na cudzie územie a ukoristili tam početné stádo dobytka. Skôr ako si stihli stádo rozdeliť, utiekli Lynkeus a Idas s celou korisťou. Pollux a Kastor vyčkali na príhodnú chvíľu a odviedli im nielen ukoristené stádo, ale vzali so sebou aj ich vlastný dobytok. Čoskoro zistili, že ich bratranci prenasledujú. Skryli sa v dutine veľkého stromu, ale Lynkeov ostrý zrak prenikol aj hrubým drevom. Idas vystrelil šíp a smrteľne zasiahol Kastora do hrude. Kastor bol synom ľudského kráľa, nemal preto dar nesmrteľnosti ako jeho brat. Bolesť a zármutok dodali Polluxovi silu, vrhol sa na Lynkea a jedinou ranou päsťou ho zabil. Zápas so silákom Idasom rozhodol Zeus – zoslal na Idasa blesk, ktorý spálil jeho telo na prach. Kastor mal odísť do ríše mŕtvych, ale Pollux sa od milovaného brata nechcel odlúčiť. Zeus nakoniec bratom dovolil, aby boli spolu striedavo jeden deň na božskom Olympe a ďalší deň v ríši mŕtvych. Od tých čias žiari na nebeskej klenbe súhvezdie Blížencov.

Koniec ukážky

Table of Contents

Čo rozprávajú hviezdy

Baran

Býk

Blíženci